Psihološka podpora za spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja med mladimi oskrbovalci v Evropi (Me-We), 2021

Raziskovalni projekt “ Psihološka podpora za spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja med mladimi oskrbovalci v Evropi” (ME-WE),
        ki ga je financirala Evropska unija (H2020; 2018-2021), je bil namenjen razvoju inovativnega intervencijskega programa primarne preventive za mlade oskrbovalce, stare med 15 in 17 let.
        Program je bil izveden v šestih evropskih državah (Švedska - koordinator, Italija, Slovenija, Švica, Nizozemska in Združeno kraljestvo). Razvit je bil na podlagi teoretičnega okvira modela DNA-V 
        oziroma v slovenskem jeziku ROS-V: raziskovalec (Discoverer), opazovalec (Noticer), svetovalec (Advisor) in vrednote (Values). Model izhaja iz terapije predanosti in sprejemanja (ACT),
        ki je primerna za delo z mladostniki pri spodbujanju njihovega dobrega počutja. Avtorji so izvedli randomizirano kontrolirano raziskavo s faktorsko zasnovo dveh krat tri ponovljenih meritev.
        Uporabljena sta bila dva različna načina izvedbe: a) pristop v živo (izveden v Italiji, Sloveniji in Združenem kraljestvu) in b) mešani pristop, ki združuje srečanja v živo in preko spleta s 
        pomočjo spletnega orodja ZOOM in mobilne aplikacije ME-WE, ki je bila sooblikovana s pomočjo mladih oskrbovalcev v začetnih fazah projekta (izveden na Švedskem, v Švici in na Nizozemskem).
        Zaradi upoštevanja omejitev in previdnostnih ukrepov, uvedenih na ravni posameznih držav zaradi pandemije COVID-19, je bil program intervencije v celoti prenesen v spletno okolje. V samo vsebino
        programa niso bile uvedene nobene spremembe, zato je izveden intervencijski program v spletni obliki enakovreden različici pred COVID-19.
        Rezultate se je spremljalo na ravni posameznika. Udeleženci intervencijske in kontrolne skupine (uvrščene na t.i. čakalni seznam) so izpolnjevali vprašalnik na začetku (T0), takoj po
        zaključku intervencijskega programa oziroma po sedmih tednih v primeru kontrolne skupine (T1) in po 3 mesecih od zaključka intervencijskega programa oziroma predhodnega merjenja (T2).
        V nadaljevanju so avtorji rezultate zbrane z omenjenimi tremi merjenji tudi analizirali. Po zaključku tretjega merjenja je bila udeležencem kontrolne skupine ponujena možnost vključitve v intervencijski program.
        Podatkovna datoteka, kakor tudi vsa spremna gradiva so dostopna izključno na zahtevo.

Tags: DOBRO POČUTJE, DUŠEVNO ZDRAVJE, MLADOSTNIK , MLADOSTNIŠTVO, PREVENTIVNA MEDICINA, PSIHOLOGIJA MLADOSTNIŠTVA, PSIHOLOŠKE RAZISKAVE, PSIHOLOŠKI TEST, TEŽAVE Z DUŠEVNIM ZDRAVJEM, ZDRAVJE, ZDRAVSTVENA OSKRBA, dejavniki vpliva na zdravje, dobro počutje, duševno zdravje, intervencija, medicinska oskrba, mladi oskrbovalci, mladostniki, negovalne aktivnosti, preventiva, preventivni program primarne intervencije, preventivni ukrepi, problemi mladih, psihoedukativni model, psihološka prožnost, randomizirana kontrolirana raziskava, skrb za zdravje, spodbujanje dobrega počutja pri mladostnikih, terapija predanosti in sprejemanja, zdravje, zdravstveno stanje
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE