AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Evrobarometer 72.1


        Ta izvedba Evrobarometra se razlikuje od standardnih kazalcev Evrobarometra. 
        Respondenti so odgovarjali na vprašanja znotraj 4 glavnih tem: revščina in družbena izključenost, socialno skrbstvo, podnebne spremembe ter nacionalna ekonomska situacija in statistika. 
        Pri prvem tematskem področju so odgovarjali o tem, kaj sami definirajo kot revščino, kakšen je obseg revščine na njihovem območju, kakšni so trendi pri rasti ali zmanjševanju obsega revščine pri njih in po svetu, 
        družbeni in osebni vzroki za revščino in brezdomstvo ter negativni vplivi na revščino. Vprašanja so se nanašala še na nevarnost revščine za njih in druge, pomembnost vladne redistribucije bogastva, 
        družbene napetosti med skupinami, na zaupanje in posameznike, zanesljivost institucij v bojevanju z revščino, sprejetje minimalnih življenjskih standardov in na oceno stopnje brezdomstva na njihovem območju.
        Dodatno so bili vprašani o zmožnostih obdržati službo, odnosih med zaposlitvijo in družino, o tem, kako sami pomagajo revnim, o dostopu do finančnih storitev, zadovoljstvu z življenjem ter življenjskih pogojih in dohodku. 
        Drugi tematski sklop, tj. socialno skrbstvo, je vseboval vprašanja o dolgotrajni socialni skrbi, skrbi za otroke, javni zaposlitvi, socialnem stanovanju in socialni pomoči. 
        Vprašalnik se je osredotočil na to, kako respondenti ali drugi okoli njih uporabljajo socialne storitve, preveril je 
        mnenje o kvaliteti in dostopnosti do socialnih servisov, izbiro za starejše in otroke, na o mnenju glede prednosti skupinske pomoči in financiranja socialnih storitev. 
        Tretji sklop je zajemal vprašanja o podnebnih spremembah, vprašani so bili o resnosti teh sprememb, vladnih poskusih ter o osebnih dejanjihv boju proti klimatskim spremembam 
        in o odnosih med varovanjem okolja in ekonomsko rastjo. Zadnji sklop je zajemal vprašanja o nacionalni ekonomski situaciji in statistiki. 
        Anketiranci so ocenjevali državni delež rasti, delež inflacije in delež nezaposlenih ter podali mnenje o pomembnosti in zaupanju v ekonomske statistike. 
        Prav tako so bili vprašani o zaposlitveni in ekonomski situaciji v svoji državi. Demografski sklop je vključeval vprašanja o poklicu respondenta, starosti, spolu, o zakonskem stanu, 
        starosti ob zaključku izobraževanja, sestavi gospodinjstva, lastništvu stacionarnega ali mobilnega telefona ter drugih trajnih dobrin, uporabi interneta, finančni situaciji, družbeni ravni,
        pripadnosti manjšini, regiji bivanja, tipu in velikosti naselja in jeziku. 
      

Tags: EVROPSKA UNIJA, PODNEBNA SPREMEMBA, REVŠČINA, SOCIALNA PRIKRAJŠANOST, SOCIALNO IZKLJUČENI, STATISTIKA, dohodek, družbena izključenost, ekonomska situacija države, ekonomska situacija posameznika, javne službe, klimatske spremembe, kvaliteta življenja, nacionalna ekonomska situacija, ocena življenjskega standarda, revščina, skrb za starejše, socialna pomoč, socialne službe, socialno stanovanje, stopnja inflacije, varovanje okolja, zanesljivost, zaupanje, življenjski pogoji
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stanje in perspektive razvoja komunalnega sistema v Ljubljani, 1985

Raziskave na temo ljubljanskih občin in urbanizama posega v različne vidike življenja v urbanem okolju. Celoten projekt sledi splošnim načelom empiričnega družboslovnega raziskovanja, s tem, da je omejen na specifično (mestno) populacijo. Med temami raziskav prevladujejo problematika upravljanja v mestu, vprašanje komunalne ureditve mesta, problem stanovanjske gradnje in druga razvojna vprašanja.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Alpe - Jadran regije

Cilj je bil raziskati regionalno in nacionalno identiteto 
	 		prebivalcev Koroške, Slovenije in Furlanije-Julijske krajine. Prav tako se je preverjalo, kakšen 
	 		je odnos in kolikšno je sodelovanje med njimi. Zanimalo nas je, kateri zgodovinski dogodki so 
	 		vplivali oz. kako so vplivali na odnos med izbranimi narodi znotraj prostora Alpe-Jadran.

Tags: Furlanija, KULTURNA IDENTITETA, Koroška, MEDNARODNO SODELOVANJE, NARODNA IDENTITETA, NARODNA KULTURA, REGIONALNO GOSPODARSTVO, Slovenija, ZGODOVINA, nacionalna pripadnost, poznavanje Alpe-Jadran, regionalna delovna skupnost, regionalna pripadnost, sodelovanje, zgodovina, znanje jezika
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vpliv organizacijskega učenja in inovativnosti na rezultate španskih podjetij 2008

Namen raziskave je bil predstaviti in preizkusiti model izboljšanja inovativnosti na temelju vpliva kulture organizacijskega učenja. Elementi procesa organizacijskega učenja, ki so bili uporabljeni, so pridobivanje informacij, interpretacija informacij ter vedenjske in kognitivne spremembe. Znotraj teoretičnega okvira konkurenčnih vrednot kultura organizacijskega učenja pokriva nekatere vidike vseh štirih različnih tipov kultur: timske, razvojne, hierarhične in racionalne. Konstrukta, ki sestavljata inovativnost, sta inovativna kultura in inovacije, ki jih sestavljajo tehnične (v proizvodih in storitvah) in administrativne (v procesih). V ta namen so bili uporabljeni podatki 107-ih španskih podjetij, ki zaposlujejo več kot 50 ljudi.

Tags: INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE, KAZALEC USPEŠNOSTI, PODJETJE, UPORABA INFORMACIJ, USPEŠNOST DELOVANJA, inovacija, kakovost informacij, kognitivne spremembe, ocena uspešnosti poslovanja, podajanje informacij, pridobivanje informacij, procesna usmerjenost, vedenjske spremembe
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Javno mnenje Črne Gore 2001/2

Cilj raziskave je bil razkriti razmere v Črni Gori v obdobju, ki ga zaznamujejo vprašanja v zvezi z njeno prihodnjo državno-pravno urejenostjo in nadaljnega obstoja federalne ustavno-pravne ureditve, katere članica je. Vsebinsko je anketa razdeljena na štiri dele. Prvi sklop prinaša oceno trenutnega stanja in poglede na prihodnji razvoj razmer v Črni Gori. Drugo poglavje je namenjeno analizi zaupanja v institucije in politike, medtem ko tretje vprašuje po prihodnjem državno-pravnem statusu Republike. Zadnji sklop pa je namenjen spremljanju množičnih medijev: televiziji, radia in tiska. Vprašalnik zaključuje blok demografskih vprašanj.

Tags: DRŽAVNA POLITIKA, KULTURNA IDENTITETA, MNOŽIČNI MEDIJI, RAZVOJNA POLITIKA, ZADOVOLJSTVO, ZAUPANJE, ZAUPANJE V VLADO, avtonomija Črne Gore, demografija, izvor informacij, jezikovna identiteta, kulturna identiteta, modeli držvno-pravnega statusa Črne Gore, nacionalna identiteta, odnosi med Črno Goro in Srbijo, prednosti samostojnosti, religijska identiteta, reševanje trenutne politične situacije, samostojnost Č Gore, slabosti samostojnosti, smer razvoja Črne Gore, spremljanje radia, spremljanje televizije, spremljanje tiska, stališča do političnih koalicij, stališča do referenduma, strankarske preference, zadovoljstvo s stanjem v republiki, zadovoljstvo z demokracijo, zadovoljstvo z materialnim položajem družine, zadovoljstvo z mednacionalnimi odnosi, zaupanje v institucije, zaupanje v politike
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Indeks lustracije, 2012

Navkljub vse večji rabi raznih meritev lustracije, ostaja kar nekaj vprašanj glede obstoječih spremenljivk,
        njihovih struktur kodiranja in konceptualizacije lustracije. Študija predstavlja prvi celosten indeks lustracije. Zajema izdelavo večdimenzionalnega
        koncepta lustracije ter predstavlja raznolik pristop k merjenju najpogostejšega mehanizma po-komunistične tranzicijske pravičnosti v obdobju dveh desetletij
        po padcu komunizma. Z razvojem splošnega merjenja lustracije ta študija odpravlja pomanjkljivosti prejšnjih indeksov, saj loči med vrstami in intenzivnostjo lustracije
        ter resno obravnava primere ne lustracije, z namenom, da zagotovi znanstveno preverljivost. Indeks temelji na izvirnih empiričnih podatkih, intervjujih s strokovnjaki
        (t.i. »elite interviews«), digitaliziranih arhivih iz časa komunizma in analizah vsebine pravnih dokumentov štiriintridesetih postkomunističnih držav med letoma 1989 in 2012. 
        Podatkovna datoteka zajema dva vira podatkov - avtorske podatke in podatke iz drugih virov (World Bank, Transparency International, Freedom House, DPI, World Values Survey).

Tags: DEMOKRACIJA, KOMUNIZEM, POLITIČNA SPREMEMBA, POLITIČNI KAZALCI, POLITIČNI SISTEM, demokracija, elite, lustracija, politike po-komunizma, politične vede, tranzicijska pravičnost
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovenci in vojaško-obrambni ter obramboslovni poklic, 1989

Namen raziskave je bilo ugotoviti vpliv JLA (oz. služenje vojaškega roka) kot pomembnega obrambo-varnostnega socializatorja stališč, vrednotenje ter o obrambno varnostnem področju nasploh.

Tags: MEDNARODNA POLITIKA, MLADOSTNIK , ORGANIZACIJA, POKLIC , VOJAŠKA OBVEZNOST, VOJAŠKO IZOBRAŽEVANJE, VOJAŠKO OSEBJE, aktivnost mirovne skupine, bratstvo in enotnost jugoslovanskih narodov, dejavniki pri izbiri zaposlitve, disciplina, družbeni ugled vojaškega poklica, družbeno priznanje, družbenopolitični problemi, fakultativne dejavnosti, gospodarski razvoj, informiranost o vojaško-obrambnih poklicih, jedrska vojna, kulturni razvoj, mednarodni odnosi, mir v svetu, mirovništvo, mnenje o služenju vojaškega roka, možnost zaposlitve blizu doma, možnost šolanja blizu doma, nadaljevanje študija, nasvet strokovnjakov za poklicno usmerjanje, poklicne aspiracije, poznavanje poklica, prejemanje štipendije, razgibano življenje, razvrstitev poklicev po cenjenosti, revolucionarnost, samoupravljanje, stališča do JLA, tovarištvo, usposabljanje za vojaški poklic, varnost domovine, veselje do poklica, vključevanje v družbenopolitične aktivnosti na šoli, vojaški starešina, vpliv služenja vojaškega roka na študij, zaznavanje vojne ogroženosti, znanje, članstvo v organizacijah
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mladi v času krize: Hrvaška 2012

Raziskava razkriva sociološki profil
				današnje mladine na Hrvaškem. Njen cilj je bil vzpostaviti ter analizirati odnose in
				vedenjske vzorce mladih v hrvaški družbi, katera gre skozi obdobje krize in večjih
				sprememb. Hkrati rezultati raziskave omogočajo vpogled tudi v nekatere pojave in
				procese v sodobni družbi tako na lokalni kot na globalni ravni. Študija je narejena
				na podlagi obsežnih mladinskih študij Shell, ki se v Nemčiji redno izvajajo od leta
				1953 v tri- do štiriletnih intervalih in so se izkazale kot zanesljiv seizmograf za
				srednjeročne razvojne možnosti družbe.

Tags: DRUŽBENO ŽIVLJENJE, MLADOSTNIK , PROSTI ČAS, PROSTOČASNA DEJAVNOST, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, družbeno zaupanje, družina, interesi, izobrazba, materialni položaj gospodinjstva, mladi, odnosi s starši, partnerstvo, politična participacija, politične preference in orientacije, prijateljstvo, pričakovanja o poklicni prihodnosti, prosti čas, religioznost, socialno-ekonomski položaj mladine, stanovanjski pogoji, uporaba interneta, uporaba medijev, učni uspeh, vloga družine, vrednote, zanimanje za politiko, zaposlenost, ŽIVLJENJSKE RAZMERE, ŽIVLJENJSKI SLOG, življenjski stili
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mnenjska raziskava o priključitvi k EU

Raziskava ugotavlja mnenja državljanov o vstopu v EU. Je prva široko zastavljena in usklajena evropska raziskava o razpoloženju ljudi v pridruženih članicah in Turčiji (slednja z EU uresičuje carinsko unijo) do Evropske unije. Raziskovalci želijo tudi izvedeli, ali anketirance ta tematika sploh zanima, kakšen je po njihovem mnenju danes odnos med državo in EU, ali bodo državljani po mnenju javnosti pridobili ali izgubili z vstopom v Evropsko unijo.

Tags: EVROPSKA UNIJA, EVROPSKO POVEZOVANJE, REFERENDUM, ZUNANJI ODNOSI, demografija, glasovanje na referendumu za članstvo v EU, možno leto pristopa k EU, odnos med EU in našo državo, osebne koristi od članstva v EU, področja, ki so pripravljena na pristop k EU, pristop k EU, spremembe s pristopom k EU, ČLANSTVO
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vpliv organizacijskega učenja in procesne usmerjenosti na uspešnost poslovanja v makedonskih podjetjih, 2007

Cilj te raziskave je bil predstaviti in testirati model izboljšanja poslovanja podjetij, ki temelji na vplivu organizacijske kulture učenja. Uporabljeni so bili podatki iz 202 makedonskih podjetij, ki imajo več kot 50 zaposlenih. Ta študija prispeva k posploševanju raziskovalnega modela, ki je že bil preizkušen v bolj razvitih državah, na podlagi podatkov, zbranih v Makedoniji, ki je razvijajoča se država v tranziciji.

Tags: KAZALEC USPEŠNOSTI, PODJETJE, UPRAVA PODJETJA, USPEŠNOST DELOVANJA, UČENJE, kultura organizacijskega učenja, ocena uspešnosti poslovanja, organizacijska kultura, organizacijsko učenje, procesna usmerjenost
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 2016/2

Slovensko javno mnenje (SJM) 2016/2 je raziskava, ki je bila opravljena kot del Evropske družboslovne raziskave 2016 (8. krog). 
        ESS je akademsko vodena mednarodna anketa, ki je bila do sedaj izvedena že v več kot 30-ih državah. 
        Cilji raziskovanja so spremljati in razlagati spreminjajoče se družbene vrednote in navade v Evropi ter raziskati, kako so povezane s spremembami v institucionalnem okolju širom Evrope. 
        Slovensko javno mnenje 2016/2 je del osmega kroga programa ESS, v katerem je bilo v raziskavo poleg Slovenije zajetih 23 držav, pretežno iz Evropske unije. 
        V tem krogu sta poleg osnovnega vsebinskega modula vključena še dva dodatna rotirajoča vsebinska modula, in sicer: »podnebne spremembe in energija« ter »družbena blaginja«. 
        Pri raziskovanju se uporablja visoko kakovostno anketno metodologijo – dosledno naključno vzorčenje, pričakovano stopnjo sodelovanja vsaj 70 odstotkov in natančne protokole prevajanja.

Tags: demografija, diskriminacija, družbena blaginja, državljanstvo, enakopravnost, klimatske spremembe, obiskovanje verskih obredov, občutek osebne sreče, ocena zdravstvenega stanja, odnos do okolja, odnos do priseljencev, osebnostne značilnosti, politična participacija, socialna varnost, socialni stiki, spremljanje množičnih medijev, strah pred kriminaliteto, strankarske preference, udeležba na volitvah, uporaba interneta, verska pripadnost, voljena stranka, vpliv priseljevanja na nacionalno gospodarstvo, zadovoljstvo z delovanjem demokracije, zadovoljstvo z življenjem, zaupanje, zaupanje v politične institucije, članstvo v političnih strankah
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Jugoslovansko javno mnenje 1990

Zvezna vlada Jugoslavije se je po dvajsetih letih prekinjenega nadzorovanja javnega mnenja odločila, da primarno - zaradi javnih reakcij gospodarskih in družbenih reformah - izvede raziskavo, ki bi izmerila naklonjenost ljudi, pomembnost in uspešnost delovanja zveznega izvršnega sveta. Hkrati pa je vlada Jugoslavije želela ugotoviti obstoj fundamentalnih sprememb v javnem mnenju in sprememb v stališčih Jugoslovanov pod vplivom političnih, ekonomskih in moralnih kriz v Jugoslaviji v najbolj vehementnem časovnem obdobju. Namen raziskave je bil pridobiti dragocene empirične podatke za odločitve o deležih in raznolikosti javne podpore oziroma zavračanje vladnih reform. Želja raziskovalcev pa je bila osnovati tudi glavne smernice družbenih sprememb in možnih rezultatov v socialni zavesti, izzvani v vsesplošni krizi tistega časa.

Tags: (ne)strpnost do drugih narodov v Jugoslaviji, DRUŽBENA STALIŠČA, DRUŽBENE VREDNOTE, JAVNO MNENJE, JAVNOMNENJSKA RAZISKAVA, POLITIKA, POLITIČNA KRIZA, POLITIČNA PODPORA, POLITIČNI SISTEM, POLITIČNO STALIŠČE, VOLITVE , cilji države v naslednjih desetih letih, ekološka nevarnost življenjskega in delavnega okolja, financiranje JLA, gospodarske reforme, inflacija, izbira med zanesljivim in tveganim delom, izboljšanje stanja na Kosovu, izorazba, jugoslovanske razlike kot bogastvo ali nesreča, konvertibilnost dinarja, korist od gospodarske reforme, materialni položaj gospodinjstva, mednarodni odnosi, možnost strank za zmago na volitvah, narodnost, način kako mediji seznanjanjo javnost o delu in ukrepih ZIS-a, način odločanja v skupščini SFRJ, neenakost med ljudmi v Jugoslaviji, oblikovanje zveznega zbora v bodoči večstrankarski skupščini, občutek izkoriščenosti na delovnem mestu, ocena najvažnejšega državnega problema, ocena stanja države čez pet let, ocena zunanje politike Jugoslavije v prihodnje, ovira pri vključevanju v evropsko skupnost, politična angažiranost, politična sestava ZIS-a, politična stališča vplivnih osebnosti, politična stranka ZIS-a, pomembnost posameznih ciljev, pomen pojma Jugoslovanstvo, pomen posameznikove pripadnosti, pravica naroda do samoodločbe, premagovanje družbene in ekonomske krize, premagovanje sedanje ekonomske krize, primerjava dosedanjih jugoslovanskih vlad, reforme ZIS-a, seznanjenost z ukrepi zveznega izvršnega sveta (ZIS), skrb ZIS-a za siromašne ljudi, soglašanje z delom ZIS-a, spol, sprememba ustave SFRJ, spremenjen pogled na svet, stabilizacija jugoslovanskega gospodarstva, starost, strankarska podpora, trenutno razpoloženje v državi, ugled tujih državnikov, uspešen boj proti nacionalizmu, vernost, večstrankarski sistem v Jugoslaviji, vrline in napake predsednika ZIS-a, zadovoljstvo z lastno državo, zakonska pooblastila za vodenje ekonomske politike, zaposlovanje žensk, zapostavljeni narodi na Kosovu, zaupanje medijem, zaščita življenjskega okolja, zmanjševanje deleža dejavnosti na področju znanosti, izobraževanja, kulture, zdravstva in socialne z, zunanji dolg države, ščitenje manjšin v tujih državah
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Neizkoriščeni potenciali soseske Fužine

Namen raziskave je bila analiza uresničitve prostorsko socioloških priporočil pri gradnji stanovanjske soseske ter predvsem analiza sodelovanja bodočih stanovalcev pri nastajanju nove mestne stanovanjske soseske. Osnovni instrument so bili nestandardizirani intervjuji s stanovalci soseske Fužine, kjer je bilo v projektivni fazi predvidena tudi njihova soudeležba. Raziskava je ugotovila, da je hiperinstitucionalizacija postopkov pri t.im. usmerjeni stanovanjski gradnji močno otežuje neposredno sodelovanje bodočih stanovalcev. Dejansko so razmere dopuščale zgolj neformalno in naključno sodelovanje. Bistvena pomanjkljivost je bila nejasnost vlog ključnih akterjev v zelo kompleksni odločevalski strukturi ter neseznanjenost in celo nepripravljenost bodočih stanovalcev na sodelovanje pri oblikovanju soseske. Produktivno soodločanje pri nastajanje nove soseske je zelo velik organizacijski napor in ustrezna predpriprava akterjev. Zato bi bilo smotrno najprej izpeljati »eksperimente« v manjšem obsegu. Šele na osnovi tako pridobljenih izkušenj bi morebiti lahko organizirali uspešno soodločanje bodočih stanovalcev pri oblikovanju in gradnji soseske.

Tags: Fužine, Ljubljanica, NASELJE, SKUPNOST, SOSESKA, URBANI PROSTOR, URBANIZACIJA, cestna infrastruktura, dom za ostarele, družina, fleksibilno stanovanje, garaže, hišni svet, krajevna skupnost, mesta, naselje, opremljenost soseske, otroška igrišča, posameznik, potenciali, sekundarni objekti, socializacija, sociološki vidiki, stanovalci, stanovanjska soseska, stanovanjske zgradbe, stanovanjsko odločanje, stanovanjsko okolje, stroški opreme, urbana sociologija, urbanizem, urbano planiranje, vrtec, zavodi, šola, ŽIVLJENJE V SKUPNOSTI
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Sociološki vidiki migracij slovenskih delavcev v ZR Nemčijo

Projekt sociološkega proučevanja migracij Slovencev v Nemčiji je obsegal raziskavo Zdomcev leta 1974, raziskavo njim ustrezajočih Parov državljanov Slovenije, ki se niso preselili v Nemčijo in pričujočo anketo med Povratniki v domovino leta 1976. Z vprašalnikom so raziskovalci zbrali primerjalne podatke skupini zdomcev, ki so bili anketirani predhodno, zato se vprašanja v veliki meri ujemajo s tistimi iz raziskave Zdomci. Cilj projekta je raziskati vzroke za odhod v tujino in povratek, lastnosti Slovencev, ki so delali v ZRN, njihovo vključevanje v nemško delovno in življensko okolje, kot so napredovanje v poklicu in izobrazbi, znanje jezika, koliko so zdomci v Nemčiji zaslužili in kam so vložili prihranjen denar, njihove navade. Povratniki so poročali tudi o težavah po vrnitvi v Slovenijo.

Tags: DELOVNA MIGRACIJA, MEDNARODNE MIGRACIJE, MIGRACIJE PREBIVALSTVA, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZAPOSLITEV V TUJINI, delavec, delovne izkušnje, dohodek, družbeni položaj družine, družinske razmere, imigracije, izobrazba, napredovanje v službi, načrtovana zaposlitev v tujini ali emigracija, poklici, prihranki, strankarske preference, zadovoljstvo z delom, znanje jezikov, življenjski pogoji
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 2018/2

V okviru raziskovalnega programa Slovensko javno mnenje (SJM) in časovnega načrta raziskav je bila v letu 2018 opravljena Evropska družboslovna raziskave - ESS val 9. ESS je znanstveno zasnovan mednarodni raziskovalni projekt. 
        Vzpostavlja podatkovne vire za spremljanje dinamike socialne klime, stališč in vrednot v spreminjajoči se Evropi ter zagotavlja popolno medčasovno primerljivost podatkov za več kot 30 evropskih držav. Raziskava  vključuje jedrni blok vprašanj o stališčih in ocenah, ki ostaja nespremenjen skozi vsa leta ter rotirajoče (občasno ponovljive) 
        posebne tematske module, ki so posvečeni specifičnim temam in so izbrani na podlagi mednarodnih javnih razpisov za sodelovanje v projektu. V valu 9 sta poleg jedrnega vsebinskega modula vključena še dva posebna tematska sklopa, in sicer: »načrtovanje življenjske poti (delna ponovitev modula iz leta 2006)« ter »pravičnost in poštenost«. Glej povezavo: https://www.europeansocialsurvey.org/data/module-index.html   
        Raziskava uporablja najvišje metodološke standarde (dosledno verjetnostno vzorčenje, visoko stopnjo nadzora kakovosti skozi vse raziskovalne faze ter v fazi ureditve in priprave končnih podatkov). 
      

Tags: BLAGINJA, DRUŽBENE VREDNOTE, DRUŽINA, POLITIKA, VREDNOTA, ZAUPANJE, ZDRAVJE, demokracija, družina, državljanstvo, etnična pripadnost, načrti za prihodnost, načrtovanje življenjske poti, ocena materialnega standarda ljudi, ocena razmer v družbi, odnos do oblasti in volitev, odnos do priseljencev, poštenost, pravičnost, pravna država, socialna vključenost, zanimanje za politiko, zaupanje v institucije, zdravstvo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE