AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Politbarometer PB06/14, Slovenija

Raziskava sodi v sklop ponavljajočih se telefonskih anket, namenjenih spremljanju 
        zadovoljstva z delom vlade in ocenjevanja razmer v državi. Raziskava meri tudi odnos slovenske javnosti do institucij 
        sistema ter strankarske preference. Tokratna meritev je potekala v zoženem obsegu longitudinalnega dela raziskave Politbarometer, 
        aktualno povpraševanje pa je bilo osredotočeno na problematiko strankarskih preferenc v času pred sprožitvijo formalne volilne
        kampanje v okviru predčasnih volitev poslancev v Državni zbor 13. julija 2014.
      

Tags: DEMOKRACIJA, POLITIKA, POLITIČNI KAZALCI, STRANKARSKA PRIPADNOST, VOLILNI SISTEM, VOLITVE , ZADOVOLJSTVO, gospodarska kriza, levo-desna politična orientacija, mnenje o oblikovanju koalicije, najprimernejši kandidat za slovenskega mandatarja, ocena osebne sreče, ocena uspešnosti delovanja državnih organov, razprodaja državnega premoženja, strankarske preference, udeležba na volitvah, zadovoljstvo z materialnimi razmerami, zadovoljstvo z razvojem demokracije, zadovoljstvo z življenjem
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Politbarometer, 1996 - julij 2000

Raziskava sodi v sklop rednih mesečnih telefonskih anket, namenjenih spremljanju zadovoljstva z delom vlade in ocenjevanja razmer v državi.

Tags: DEMOKRACIJA, Elan, Evropska unija, NATO, PID, POLITIKA, POLITIČNI KAZALCI, STRANKARSKA PRIPADNOST, TET3, VOLILNI SISTEM, VOLITVE , ZADOVOLJSTVO, Zadovoljstvo z demokracijo, afera Holmec, alkoholizem, begunci, branje časopisov in revij, brezposelnost, socialna varnost, certifikati, civilno služenje vojske, davek na dodano vrednost, devet letna šola, dostop tujcev do nepremičnin, država-cerkev, eurofon, gledanost televizije, humanitarne akcije, izgradnja avtocest, kajenje, kapitalski sklad, kulturni spomeniki, napad na Jugoslavijo, obisk Clintona, ocena dela kriminalistov, ocena dela policije, ocena javnih zavodov in uslužnostnih dejavnosti, ocena političnih in upravnih elit, ocena slovenskega gospodarstva, ocene delovanja političnih institucij, odnosi med Slovenijo in Hrvaško, otroški dodatek, plače v javnem sektorju (šolstvo, zdravstvo), pokojninski boni, pokojninski zakon, politične orientacije, pomembnost obiska papeža, poslušanost radijskih postaj, poznavanje reklamnega slogana: Natakar taxi prosim., prometni zakon, prosti čas (dopust, šport), razširjenost informativnih programov množičnih medijev, razširjenost korupcije, računalnik, internet, slovenski znanstveniki, sporazum z Vatikanom, varovanje državnih skrivnosti, verouk v šolah, vizum, volilni sistem (večinski ali proporcionalni), vrnitev premoženja, zadovoljstvo z materialnimi razmerami v družini, zakon o orožju, španski kompromis
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Politbarometer 05/11, Slovenija

Raziskava sodi v sklop kontinuiranih telefonskih anket, namenjenih spremljanju 
	 		zadovoljstva z delom državnih organov in ocenjevanja razmer v državi. Raziskava meri tudi stopnjo zaupanja v ključne institucije sistema ter strankarske preference.
	 		Tokratni aktualni blok med drugim vključuje vprašanja o potrebi reform v Sloveniji, vprašanja ob pokojninski reformi, referendumu o preprečevanju
	 		dela na črno ter referendumu o Zakonu o arhivskem gradivu.
	 		

Tags: DEMOKRACIJA, POLITIKA, POLITIČNI KAZALCI, STRANKARSKA PRIPADNOST, VOLILNI SISTEM, VOLITVE , ZADOVOLJSTVO, levo-desna politična orientacija, podpora Borutu Pahorju kot predsedniku vlade, podpora vladi, referendum o malem delu, referendum o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, referendum o zakonu o arhivskem gradivu, strankarske preference, udeležba na volitvah, zadovoljstvo z materialnimi razmerami, zadovoljstvo z razvojem demokracije, zaupanje v institucije
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Povojni izvensodni poboji

Namen raziskave je ugotoviti stališče anketiranih do aktualnega vprašanja povojnih izvensodnih pobojev. Raziskovalce je zanimalo mnenje anketiranih o tem, ali naj parlament o vprašanjih polpretekle zgodovine sprejme kakšen dokument in kakšna bi naj bila njegova vsebina.

Tags: KULTURNA ZGODOVINA, POLITIKA, POLITIČNA ZGODOVINA, POVOJNI UKREP, ZGODOVINA, povojni izvensodni poboji, sprejetje dokumenta v parlamentu
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stališča slovenske javnosti o policiji

V Sloveniji se na splošno potrjujejo evropska razmerja podpore parlamentarni demokraciji oziroma razmerja med deleži prebivalcev, ki zaupajo ali ne zaupajo institucijam parlamentarnih demokracij. Vendar pa, kot kažejo študije v primerljivem kontekstu evropskih držav, Slovenija po obsegu izraženega zaupanja v institucije demokratičnega sistema nasploh še zaostaja za tradicionalnimi evropskimi demokracijami. Zaupanje v institucije, katerih ocene niso zgolj situacijsko pogojene, so v največji meri odvisne od položaja v kontekstu politične kulture in tradicije dežele. Pri tem s stanjem politične kulture zlasti sovpada podpora pravnemu sistem in represivnim institucijam. Slovenija je po zaupanju v te institucije bljižje novim demokracijam posttranzicijskih družb. Pri tem ugotavljamo, da je najnižji obseg skupnega zaupanja praviloma v deželah, kjer so težave največje. V zadnjih letih Slovenija glede na politične in ekonomske značilnosti pomembneje odstopa tudi od »tranzicijskega vzorca« in se po zaupanju v ključne institucije demokratičnega sistema približuje uveljavljenim demokracijam.


Tags: DEMOKRACIJA, ODNOS MED POLICIJO IN SKUPNOSTJO, POLICIJA, POLICIJSKO NASILJE, POLITIČNO STALIŠČE, STALIŠČE, ZAPOSLENI V POLICIJI, ZAUPANJE, anonimni telefon za različne informacije, delovanje demokratičnega sistema, dostop medijev do informacij, državljanska etika, javni uslužbenci, kriminaliteta, neposredna izkušnja v stiku s policijo, neučinkovit pregon korupcije, občutek varnosti, ocena institucij, ocena uspešnosti delovanja državnih organov, ocena uspešnosti institucij v boju proti korupciji, prekoračitev pooblastil policije, spletne strani policije, uspešnost delovanja slovenske policije, zaupanje v policijo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stališča slovenske javnosti o policiji

Študije, ki postavljajo Slovenijo v primerljiv kontekst evropskih držav, kažejo, da Slovenija po obsegu izraženega zaupanja v institucije demokratičnega sistema zaostaja za tradicionalnimi evropskimi demokracijami. Zaupanje v institucije, katerih ocene niso zgolj situacijsko pogojene, so odvisne predvsem od konteksta, ki ga oblikuje politična kultura in demokratična tradicija dežele. S stanjem politične kulture sovpada zlasti podpora pravnemu sistemu in represivnim institucijam. Vse primerjalne raziskave kažejo, da je Slovenija po stopnji zaupanje v te institucije bližje novim demokracijam posttranzicijskih družb kot uveljavljenim demokracijam, vendar s prepoznavnim trendom »odmikanja« od tranzicijskega vzorca, kar se kaže predvsem pri naraščajočem zaupanju v ključne institucije demokratičnega sistema. Raziskava »Stališča slovenske javnosti o policiji«, ki jo je izvedel Center za raziskovanje javnega mnenja in množičnih komunikacij pri Fakulteti za družbene vede vsebuje modelske spremenljivke, ki omogočajo prepoznavo in oceno dejavnikov oblikovanja odnosa javnosti do institucije kot je policija. V anketni instrument so tako vključena vprašanja, ki merijo splošno zadovoljstvo oziroma zaupanje v slovensko policijo, kot tudi vprašanja – spremenljivke s katerimi merimo odnos in ocene respondentov o specifičnih atributih in dejavnostih policije.


Tags: DEMOKRACIJA, ODNOS MED POLICIJO IN SKUPNOSTJO, POLICIJA, POLICIJSKO NASILJE, POLITIČNO STALIŠČE, STALIŠČE, ZAPOSLENI V POLICIJI, ZAUPANJE, anonimni telefon za različne informacije, delovanje demokratičnega sistema, dostop medijev do informacij, državljanska etika, javni uslužbenci, kriminaliteta, neposredna izkušnja v stiku s policijo, neučinkovit pregon korupcije, občutek varnosti, ocena institucij, ocena uspešnosti delovanja državnih organov, ocena uspešnosti institucij v boju proti korupciji, prekoračitev pooblastil policije, spletne strani policije, uspešnost delovanja slovenske policije, zaupanje v policijo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stališča slovenske javnosti o policiji

Študije, ki postavljajo Slovenijo v primerljiv kontekst evropskih držav kažejo, da Slovenija po obsegu izraženega zaupanja v institucije demokratičnega sistema zaostaja za tradicionalnimi evropskimi demokracijami. Zaupanje v institucije, katerih ocene niso zgolj situacijsko pogojene, so odvisne predvsem od konteksta, ki ga oblikuje politična kultura in demokratična tradicija dežele. S stanjem politične kulture sovpada zlasti podpora pravnemu sistemu in represivnim institucijam. Vse primerjalne raziskave kažejo, da je Slovenija po stopnji zaupanje v te institucije bližje novim demokracijam posttranzicijskih družb, kot uveljavljenim demokracijam, vendar s prepoznavnim trendom »odmikanja« od tranzicijskega vzorca, kar se kaže predvsem pri naraščajočem zaupanju v ključne institucije demokratičnega sistema. Raziskava »Stališča slovenske javnosti o policiji«, ki jo je izvedel Center za raziskovanje javnega mnenja in množičnih komunikacij pri Fakulteti za družbene vede vsebuje modelske spremenljivke, ki omogočajo prepoznavo in oceno dejavnikov oblikovanja odnosa javnosti do institucije kot je policija. V anketni instrument so tako vključena vprašanja, ki merijo splošno zadovoljstvo oziroma zaupanje v slovensko policijo, kot tudi vprašanja – spremenljivke s katerimi merimo odnos in ocene respondentov o specifičnih atributih in dejavnostih policije.


Tags: DEMOKRACIJA, ODNOS MED POLICIJO IN SKUPNOSTJO, POLICIJA, POLICIJSKO NASILJE, POLITIČNO STALIŠČE, STALIŠČE, ZAPOSLENI V POLICIJI, ZAUPANJE, anonimni telefon za različne informacije, delovanje demokratičnega sistema, dostop medijev do informacij, državljanska etika, javni uslužbenci, kriminaliteta, neposredna izkušnja v stiku s policijo, neučinkovit pregon korupcije, občutek varnosti, ocena institucij, ocena uspešnosti delovanja državnih organov, ocena uspešnosti institucij v boju proti korupciji, prekoračitev pooblastil policije, spletne strani policije, uspešnost delovanja slovenske policije, zaupanje v policijo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Politbarometer 10/11, Slovenija

Raziskava sodi v sklop kontinuiranih telefonskih anket, namenjenih spremljanju 
	 		zadovoljstva z delom državnih organov in ocenjevanja razmer v državi. Raziskava meri tudi stopnjo zaupanja v ključne institucije sistema ter strankarske preference.
	 		Tokratni aktualni blok med drugim vključuje vprašanja o aferi 'patria' ter o gospodarski in finančni krizi.
	 	

Tags: DEMOKRACIJA, POLITIKA, POLITIČNI KAZALCI, STRANKARSKA PRIPADNOST, VOLILNI SISTEM, VOLITVE , ZADOVOLJSTVO, gospodarska kriza, levo-desna politična orientacija, mnenje o aferi Patria, ocena uspešnosti delovanja državnih organov, strankarske preference, udeležba na volitvah, zadovoljstvo z materialnimi razmerami, zadovoljstvo z razvojem demokracije, zaupanje v institucije
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Oblikovanje policy mrež in lobiranje, 1996

Raziskava temelji na uporabi
		  mezo koncepta "policy omrežja". Koncept je uporabljen na naslednjih
		  področjih empiričnega raziskovanja: a) v proučevanju
		  razvoja interesno-skupinskega sistema in njegovega delovanja v procesu
		  demokratičnega prehoda; b) v analizi notranje strukture in
		  značilnosti razmerij, v katera vstopajo interesne skupine in
		  politični odločevalci v procesu oblikovanja in izvajanja javnih
		  politik; c) pri proučevanju metod in strategij lobiranja; d) pri
		  proučevanju razmerij med centralno in lokalno vlado v procesu
		  oblikovanja politik; e) pri spremljanju spreminjanja razmerij med
		  (so)oblikovalci javnih politik; f) analizi povezanosti mednarodnega povezovanja
		  interesnih skupin in njihove vplivnosti v slovenskem političnem
		  odločanju; g) analizi povezanosti med prakso policy omrežij in
		  učinkovitostjo ekonomskega sistema in h) v razvoju policy svetovanja
		  vladnim in nevladnim akterjem. 

Tags:  policy omrežja, ELITA, INTERESNA SKUPINA, LOBIRANJE, MEDNARODNO SODELOVANJE, OBLIKOVANJE POLITIK, ORGANIZACIJA, POLITIČNA SPREMEMBA, POLITIČNA STRANKA, interesne skupine, izvajanje javnih politik, lobiranje, odnos do politike, povezovanje z Evropsko unijo, proces oblikovanja javnih politik
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Oblikovanje policy mrež in lobiranje v Sloveniji, 1996 in 2012

 
		 	Glavni namen raziskave Oblikovanja policy omrežij in lobiranja v Sloveniji leta 1996 je bil preučiti spremembe do katerih je prišlo zaradi tranzicijskega procesa v Sloveniji. 
		 	Visoko interdisciplinarna skupina raziskovalcev je zajela družbene, ekonomske in druge spremembe na področju oblikovanja politik. 
		 	Glavno raziskovalno vprašanje je bilo dinamika in spremembe policy omrežja skozi čas v procesu globokih sprememb političnega sistema. 
		 	Spomladi 2012 je bila izvedena raziskava z enakim glavnih raziskovalnim vprašanjem, kot ga je imela tista iz leta 1996, torej oblikovanje policy omrežja v obdobju političnih sprememb. 
		 	Namen raziskave je bil analizirati vpliv slovenske integracije v Evropsko unijo na strategije interesnih skupin skozi čas in skozi različna obdobja (pred pridružitvijo, v obdobju pridružitve ter polnopravno članstvo). 
		 	Zato so bila v vprašalnik dodana vprašanja, ki se osredotočajo prav na mednarodno delovanje in sodelovanje interesnih skupin. 
		 	Projekt v obeh časovnih točkah združuje dva glavna raziskovalna cilja: s čezsektorsko primerjavo je nameravano pridobiti pojasnjevalni vpogled v procese oblikovanja policy omrežij v obdobju tranzicije (1996) 
		 	ali v integracijo v Evropsko unijo (2012) in pridobiti sktorski oziroma vsebinski pristop za razkrivanje značilnosti policy omrežij in dinamik. 
		 	Raziskava iz leta 2012 je bila del mednarodnega projekta Primerjalno raziskovanje interesne politike v Evropi – INTEREURO. 
		 	Ključni cilj projekta je bil oblikovanje kompleksnega teoretičnega in empiričnega razumevanja vloge interesnih skupin v evropskem politično-institucionalnem sistemu.
		 

Tags: interesne skupine, izvajanje javnih politik, lobiranje, odnos do politike, policy omrežja, povezovanje z Evropsko unijo, proces oblikovanja javnih politik
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Popis prebivalstva, gospodinjstev in stanovanj v RS v letu 2002

Namen popisa v letu 2002 je bil zbrati osnovne podatke o prebivalstvu, gospodinjstvih in stanovanjih in stavbah tudi za najnižje teritorialne ravni in za primerjavo s prejšnjimi popisi. Podatki so pomembni za državne ustanove, raziskovalce in tudi širšo javnost pri ugotavljanju stanja in načrtovanju sprememb v družbi. Statistični urad Republike Slovenije je na spletni straniin svojih publikacijah objavil agregirane popisne podatke v obliki tabel. Vzorec mikropodatkov za javno uporabo : 5-odstotni vzorec posameznikov, stanovanj in stavb je namenjen predvsem za uporabo v raziskovanju in izobraževanju in omogoča poljubno pregledovanje povezanosti med spremenljivkami. Na voljo so tri podatkovne datoteke: osebe, stanovanja in stavbe. Datoteke so za splošno rabo preko ADP anonimizirane, dostop do celovitih podatkov je ob upoštevanju omejitev zaradi statistične zaupnosti mogoč samo na SURS. V datoteki oseb so zajete geografske značilnosti oseb kot so regija prebivališča, kraj šolanja ali dela, pogostost in način dnevnih migracij, čas in država ali regija selitve, nato demografske značilnosti oseb kot so število živorojenih otrok, spol in starost, zakonski stan, nato ekonomske značilnosti kot so izobrazba, delovna aktivnost, panoga zaposlitve in poklic, ter stanovanjsko razmerje gospodinjstva in lastno pridelovanje hrane. Spremenljivki narodnost in veroizpoved sta izločeni iz datotek zaradi občutljivosti pri skrbi za zaupnost podatkov. Datoteka stanovanj zajema regijo, vrsto in lastništvo stanovanja, število oseb in gospodinjstev v stanovanju, lego, površino, število sob v stanovanju, opremljenost s pomožnimi prostori, priključki in napeljavami, način in vir ogrevanja. Datoteka stavb zajema spremenljivke vrste zgraditve, števila nadstropij in stanovanj, materiala konstrukcije in leta zgraditve.

Tags: DEMOGRAFIJA, DEMOGRAFSKA STATISTIKA, GOSPODINJSTVO, POPISNI PODATEK, STANOVANJE, STATISTIKA, delovna aktivnost, demografske značilnosti, dnevne migracije, državljanstvo, izobrazba, kabelska televizija, kraj dela, kraj šolanja, leto zgraditve stavbe, material konstrukcije stavbe, napeljave, ogrevanje, panoga zaposlitve, poklic, pridelovanje hrane, priselitev, prvo prebivališče, regija prebivališča, spol, stanovanje, stanovanjsko razmerje, starost, stavba, tip gospodinjstva, zakonski stan, število otrok
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Registrski popis 2011

Registrski popis 2011 je eno od statističnih raziskovanj rednega dela programa statističnih raziskovanj, 
	 		ki jih izvaja Statistični urad Republike Slovenije (SURS). Registrski popis je način priprave podatkov o prebivalstvu, gospodinjstvih, družinah in 
	 		stanovanjih, pri katerem statistično povežemo podatke iz obstoječih administrativnih in statističnih virov brez dodatnega zbiranja na terenu. 
	 		S prehodom na registrski popis se je Slovenija pridružila redkim evropskim državam, ki so tak način zbiranja in obdelave podatkov o prebivalstvu, 
	 		gospodinjstvih in stanovanjih že izvedle z namenom zmanjšati administrativne ovire in znižati stroške raziskovanja. Deinvidualizirane mikropodatkovne
            datoteke, dostopne v varovanem okolju Statističnega urada Republike Slovenije, obsegajo celotno populacijo in večino originalnih spremenljivk Registrskega popisa 2011.
            

Tags: DEMOGRAFIJA, DEMOGRAFSKA STATISTIKA, DRUŽINA, GOSPODINJSTVO, MIGRACIJE PREBIVALSTVA, POPISNI PODATEK, STANOVANJE, STATISTIKA, demografske značilnosti, inštalacijski priključki, lastništvo bivalnih prostorov, namen rabe bivalnih prostorov, otroci, prebivališče, priseljenci, selitve, stanovanjsko razmerje gospodinjstva, status aktivnosti, struktura bivalnih prostorov, struktura družine, struktura gospodinjstva, tip bivalnih prostorov, tip družine, tip gospodinjstva, zakonski stan, zaposlitvene značilnosti, značilnosti stavbe bivalnih prostorov
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa med poslanci Državnega Zbora

Raziskava je imela za cilj ugotoviti, kakšno vlogo ima državni zbor v političnem sistemu RS in v odvisnosti od razvitosti svojih funkcij, saj novi parlamenti v primerjavi s starejšimi veliko težje opravljajo svoje naloge. Med temi smo dali poseben poudarek na funkcije predstavljanja interesov, razreševanja konfliktov in na zakonodajno funkcijo. Poleg objektivnih statističnih podatkov o sestavi in delu državnega zbora smo zbrali in analizirali subjektivne podatke na populaciji poslancev. Zanimalo nas je kako slovenski poslanci ocenjujejo svojo vlogo v procesu odločanja v nacionalnem parlamentu. Med drugim smo ugotavljali tudi njihovo razumevanje predstavljanja interesov (splošnih, strankarskih, lokalnih, itd.), povezanost z volivci in okoliščine, ki vplivajo na poslansko delo. Posebej pa smo raziskovali njihovo vlogo v poslanskih skupinah in znotraj delovnih teles državnega zbora ter sposobnost premagovanja konfliktov in oblikovanja konsenza. Ugotavljali pa smo tudi njihova stališča o učinkovitosti državnega zbora.

Tags: INTERESNA SKUPINA, OBLIKOVANJE POLITIK, ODLOČANJE, PARLAMENTARNI SISTEM, POLITIČNI SISTEM, POLITIČNO STALIŠČE, POSLANEC, Sodobni parlament, VLADA, VOLITVE , dejavniki pomembni pri glasovanju v državnem zboru, dejavniki, ki zagotavljajo informacije za poslansko delo, demografija, koalicija, mnenje o poslanskih dohodkih, naloge DZ, ocena dela državnega sveta, odnos med DZ in vlado, okoliščine pomembne za poslansko delo, opozicija, pogostost intervjuja za sredstva obveščanja, poraba poslanskega časa, pretekle politične izkušnje, razumljivost besedila zakonov, referendum/zbiranje podpisov kot obliki sprejemanja odločitev, rekrutiranje poslancev, samoocena strokovnosti na področju oblikovanja politik, strankarska disciplina, učinkovitost DZ, vloga delovnih teles v DZ, vloga poslanskih skupin, volilne enote in volilci, vpliv poslanca na vladno politiko (formalni/neformalni), članstvo v poslanski skupini, članstvo v rednih in preiskovalnih delovnih telesih
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovenski parlament - funkcije in delovanje

Raziskava je imela za cilj ugotoviti, kakšno vlogo ima državni zbor v političnem sistemu RS in v odvisnosti od razvitosti svojih funkcij, saj novi parlamenti v primerjavi s starejšimi veliko težje opravljajo svoje naloge. Med temi smo dali poseben poudarek na funkcije predstavljanja interesov, razreševanja konfliktov in na zakonodajno funkcijo. Poleg objektivnih statističnih podatkov o sestavi in delu državnega zbora smo zbrali in analizirali subjektivne podatke na populaciji poslancev. Zanimalo nas je kako slovenski poslanci ocenjujejo svojo vlogo v procesu odločanja v nacionalnem parlamentu. Med drugim smo ugotavljali tudi njihovo razumevanje predstavljanja interesov (splošnih, strankarskih, lokalnih, itd.), povezanost z volivci in okoliščine, ki vplivajo na poslansko delo. Posebej pa smo raziskovali njihovo vlogo v poslanskih skupinah in znotraj delovnih teles državnega zbora ter sposobnost premagovanja konfliktov in oblikovanja konsenza. Ugotavljali pa smo tudi njihova stališča o učinkovitosti državnega zbora, še posebej z vidika njegove organiziranosti in racionalnost zakonodajnega postopka, opredeljenega v poslovniku iz. l. 1993. Na to učinkovitost, kot smo ugotovili, dokaj vpliva razmerje med vlado in državnim zborom (poslanci opozarjajo na velike pritiske po zakonodajnem urejanju in težave pri programiranju dela) ter razmerje med vsakokratno koalicijo in opozicijo. Posebej pa smo skušali ugotoviti, ali in koliko so poslanci kritični do ustaljenih oblik dela in kakšna je njihova pripravljenost na spremembe, ki bi uveljavile večjo vlogo državnega zbora ter večjo racionalnost in ekonomičnost v zakonodajnem postopku. Celota odgovorov v anketi, izvedeni konec l. 1998, ki je zajela 52 poslank in poslancev, kaže, da so si poslanci nabrali dovolj izkušenj, največjo pripravljenost na spremembe pa kažejo poslanci, ki so bili izvoljeni že v prvi državni zbor (1996) ali prej v republiško skupščino (1990). Večina anketiranih je ocenila, da so take raziskave koristne, več kot 90% pa bi jih bilo pripravljenih ponovno odgovarjati.

Tags: INTERESNA SKUPINA, ODLOČANJE, PARLAMENTARNI SISTEM, POLITIČNA KOALICIJA, POLITIČNA OPOZICIJA, POLITIČNI SISTEM, POSLANEC, Sodobni parlament, VOLITVE , delovna telesa, funkcije parlamentov, koalicija, opozicija, parlamentarna elita, parlamentarno odločanje, poslanske skupine, racionalnost in ekonomičnost zakonodajnega postopka, rekrutiranje poslancev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE