AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Politbarometer PB9/07, Slovenija

Raziskava sodi v sklop rednih mesečnih telefonskih anket, namenjenih spremljanju zadovoljstva z delom vlade in ocenjevanja razmer v državi. Raziskava meri tudi odnos slovenske javnosti do vključitve Slovenije v zvezo NATO ter strankarske preference. Tokratni aktualni blok vključuje vprašanja o izbiri med predsedniškimi kandidati.

Tags: DEMOKRACIJA, POLITIKA, POLITIČNI KAZALCI, STRANKARSKA PRIPADNOST, VOLILNI SISTEM, VOLITVE , ZADOVOLJSTVO, levo-desna politična orientacija, materialni položaj gospodinjstva, ocena problemskega stanja, podpora Janezu Janši kot predsedniku vlade, politična stranka Zares, predsedniške volitve, prodaja nekaterih ključnih nacionalnih gospodarskih sistemov, splošna stavka sindikatov, udeležba na volitvah, vplivanje na izbiro z nastopom določenega politika, zadovoljstvo z materialnimi razmerami, zadovoljstvo z razvojem demokracije v Sloveniji, zaupanje v institucije, zaupanje v predsedniške kandidate
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Starešinski kader v oboroženih silah Republike Slovenije

Obramboslovni raziskovalni center je za potrebe Republiškega sekretariata za ljudsko obrambo izvedel raziskavo "Starešinski kader v oboroženih silah republike Slovenije". Predmet raziskave je bil interes za poklicno opravljanje poveljniških nalog v slovenski armadi. Gre za ugotavljanje dejavnikov, ki znotraj posameznih kategorij respondentov pogojujejo motivacijo za vojaški poklic in elemente vrednostnega sistema, ki opredeljujejo odnos do armade in do vojaškega poklica. Raziskava je predvsem aplikativne narave. Poleg tega gre za ugotavljanje najpomembnejših dejavnikov, ki pogojujejo motivacijo za vojaški poklic: poklicni in socialni status in elemente vrednostnega sistema (vrednote, zaznavanje virov ogrožanja, pričakovanja glede vloge armade v sodobni družbi). Raziskava je ponudila tudi empirično gradivo za znanstveno-raziskovalni pristop k proučevanju vojaškega poklica v sodobnih držbah in služi kot izhodišče za komparativno preoučevanje problematike vojaškega poklica in vključevanje v mednarodne raziskovalne projekte. Vprašalnik vsebuje štirideset vprašanj v petih vsebinskih sklopih (stališča o miru, varnosti in vlogi vojske; oborožene sile republike Slovenije; status vojaškega poklica; status rezervnega starešine; pripravljenost za vključitev v slovensko vojsko).

Tags: DRŽAVNA VARNOST, MEDNARODNA POLITIKA, MIR, MIROVNE SILE, STALIŠČE, VOJSKA, VREDNOTA, mir v Evropi, mnenje o najbolj zaželenem cilju v Sloveniji, mnenje o potrebni pomoči častnikov JLA, mnenje o služenju vojaškega roka, mnenje o statusu vojaškega poklica, mnenje o vlogi vojske pri političnih odločitvah, mnenje o vojaški varnosti, obiskovanje verskih obredov, ocena lastne vojaške usposobljenosti, odločitev za rezervnega oficirja, komandirja oddelkov, ogrožanje varnosti, opredelitev naloge armade, pogoji dela, ponosen rezervni vojaški starešina, poznavanje slovenskega vojaškega izrazoslovja, predsodki o sodelovanju žensk v vojski, pripravljenost za vključitve v redno vojaško službo, pričakovanja od dobrega častnika, razmerje med stalno armado in rezervo, reagiranje družine ob odločitvi opravljanja vojaške službe, samoizpolnjevanje pričakovanj, stališče o deležu poklicnih vojakov, stališče o tveganju in žrtvovanju, strinjanje z demilitarizacijo Slovenije ali oblikovanjem vojske RS, zadovoljstvo s sistemom napredovanja, zadovoljstvo z delom, zadovoljstvo z usposabljanjem v rezervni sestavi, zaslužen čin, zdravstveno stanje in psiho-fizična kondicija za delo, članstvo v političnih strankah
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Spremljanje epidemije covid-19: Sledilnik in podatkovna infrastruktura v Sloveniji, 2021

Raziskava preučuje potek in razloge za vzpostavljanje prostovoljnega projekta COVID-19 Sledilnik, ki je nastal v času izbruha epidemije koronavirusa SARS-Cov-2 v Sloveniji in je tekom 
        epidemije predstavljal pomemben del slovenske podatkovne infrastrukture tako za strokovno kot splošno javnost. Študija obravnava tudi interakcije, ki jih je Sledilnik vzpostavil v širšem institucionalnem okolju. 
        Študija temelji na 14 intervjujih s člani Sledilnika in analizira potek zbiranja podatkov, nastanek skupnosti okoli Sledilnika, razpon njegovih uporabnikov, Sledilnikovo infrastrukturo in delitev dela. Organizacijo 
        in delitev dela znotraj Sledilnika analizira preko oblik organiziranja, ki jih poznamo iz odprtokodnega gibanja ter pojmov mejnih objektov in podatkovnega kuratorstva iz področja študij znanosti in tehnologije. 
        Zbranih je bilo 14 intervjujev, v ADP jih hranimo 12.

Tags: COVID-19, INSTITUCIJA, KOMUNIKACIJE, PODATKI, PROSTOVOLJNA POMOČ, SKUPNOST, STATISTIKA, ZNANOST, covid-19, družbena omrežja, epidemija, institucije, internet, odprta koda
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Novinarstvo tiskovne agencije Tanjug v obdobju socialistične Jugoslavije, 2017

Vloga novinarstva v družbi je zgodovinsko vezana na prevladujočo konceptualizacijo svobode tiska ter specifične družbene, institucionalne in 
        materialne pogoje produkcije novic. Študija proučuje samopercepcijo novinarjev, ki so delovali v obdobju socialistične Jugoslavije, in sintetizira njihove spomine na 
        novinarske usmeritve, analizira novinarsko delovanje z vidika mesta novinarstva v družbi in proučuje poklicno avtonomijo novinarjev. Raziskava temelji na zgodovinskih 
        intervjujih z nekdanjimi novinarji, ki so od poznih petdesetih do devetdesetih let prejšnjega stoletja tudi kot uredniki in tuji dopisniki delali pri tiskovni agenciji Tanjug, 
        ki je veljala za informacijsko hrbtenico zveznega medijskega sistema v Jugoslaviji in agencijo z mednarodno veljavo.

Tags: Jugoslavija, NOVINARSTVO, novinarstvo, novinarstvo v socializmu, poklicna avtonomija, poročanje novinarjev, socializem, tiskovna agencija, časopisi
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Trajnost in kakovost slovenskih sosesk, 2018

Anketna raziskava v štirih slovenskih soseskah je bila izvedena kot pilotni del projekta, nosilka katerega je Dr. Tadeja Zupančič, z naslovom  »Sistemska podpora odločanju pri urbani prenovi slovenskih naselij z vidika uravnoteženja energetske učinkovitosti in upravljanja z 
        lokalnimi viri v soseskah«. Raziskovalni projekt predlaga vzpostavitev podatkovno-osnovanega sistema za podporo odločanju pri modularni urbani prenovi slovenskih naselij na ravni sosesk z vidika njihove trajnostne učinkovitosti. Anketa je bila zasnovana v skladu z dvema 
        ciljema in sicer: 1) pridobiti nekatere manjkajoče podatke o učinkovitosti in trajnosti pilotnih sosesk in 2) ugotoviti stopnjo odzivnosti prebivalcev sosesk, težave pri pridobivanju podatkov na tak način in pretres možnosti za sistemsko vključitev tako pridobljenih podatkov
        v predhodno osnovan model vrednotenja sosesk. Glavni problemi, ki so obravnavani v anketi, in s katerimi se obračamo na prebivalce izbranih sosesk so: zadovoljstvo z javnimi odprtimi prostori in opremljenostjo ter zadovoljstvo s prometno infrastrukturo, navade prebivalcev v 
        zvezi z uporabo javnih odprtih površin, navade povezane z dnevnimi potovanji in uporabo prometnih sredstev, navade povezane s uporabo virov (energija, voda, čas…), stopnja pripadnosti in odnos prebivalstva do lokalnega okolja, aktivnost skupnosti in uporaba naprednih tehnologij.

Tags: SOSESKA, aktivnost prebivalcev sosesk, kakovost sosesk, model vrednotenja sosesk, navade prebivalcev sosesk, trajnost sosesk, zadovoljstvo prebivalcev sosesk
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Uporaba mobilnih aplikacij za oglede spomenikov kulturne dediščine, 2020

V zunanjem okolju so spomeniki kulturne dediščine izpostavljeni več naravnim in antropogenim dejavnikom, 
        ki povzročajo njihovo deterioracijo. Naraščajoča urbanizacija in množični turizem poslabšujeta položaj; vendar je tudi turizem 
        pomembno orodje za krepitev in ohranjanje kulturne dediščine, zlasti s pomočjo sodobnih informacijsko-komunikacijskih tehnologij, 
        ki zagotavljajo dodatne možnosti za vključevanje obiskovalcev (Ismagilova in sod. 2015, Ursache 2015). Poleg tega obstaja trend 
        poenotenja izkušenj za obiskovalce krajev kulturne dediščine (Cirulis et al. 2015, Xu et al. 2017), vključno z lokacijskimi ali 
        geolokacijskimi igrami (Maia et al. 2017). Da bi bolje razumeli dojemanje in vrednote različnih skupin obiskovalcev glede kulturne
        dediščine in razvili strategijo za vključevanje ciljnih skupin v ohranjanje dediščine, so bile v dveh slovenskih mestih izvedene 
        štiri fokusne skupine. Udeleženci so bili izbrani s pomočjo presejalnega vprašalnika, ki je spraševal o njihovih potovalnih navadah 
        in uporabi mobilnih aplikacij med obiskom spomenikov. V obeh mestih je bila ena fokusna skupina z uporabniki geolokacijskih iger 
        in ena z ne-uporabniki. V vseh skupinah se je razpravljalo o temah mobilnega fotografiranja kulturne dediščine, uporabe aplikacij 
        za obiskovalce na določenih lokacijah in geolokacijskih aplikacijah. Raziskava zajema podatke presejalne ankete ter transkripte 
        fokusnih skupin: obe vrsti podatkov sta dostopni v ADP.

Tags: FOTOGRAFIJA, KULTURNA DEDIŠČINA, POTOVANJE, TURIZEM, fokusne skupine, gamifikacija, geolokacijske igre, izleti, kipi, kulturne znamenitosti, potovanja, turizem
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Politbarometer PB06/09, Slovenija

Raziskava sodi v sklop rednih mesečnih telefonskih anket, namenjenih spremljanju zadovoljstva z delom vlade in ocenjevanja razmer v državi. Raziskava meri tudi odnos slovenske javnosti do institucij sistema ter strankarske preference. Tokratni aktualni blok med drugim vključuje vprašanja o aferi Ultra.

Tags: Afera Ultra, DEMOKRACIJA, POLITIKA, POLITIČNI KAZALCI, STRANKARSKA PRIPADNOST, VOLILNI SISTEM, VOLITVE , ZADOVOLJSTVO, evropske volitve, levo-desna politična orientacija, podpora Borutu Pahorju kot predsedniku vlade, strankarske preference, udeležba na volitvah, ukrepi vlade za izboljšanje gospodarskega položaja, vpliv svetovne gospodarske in finančne krize, zadovoljstvo z materialnimi razmerami, zadovoljstvo z razvojem demokracije, zaupanje v institucije
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o motivaciji za varovanje na spletnih socialnih omrežjih, 2018

Namen raziskave je preučiti dejavnike, povezane z motivacijo za zaščito uporabnikov na spletnih socialnih omrežjih. Cilj raziskave je bil ugotoviti, kako psihološko
        lastništvo, skrbi glede zasebnosti, občutljivost informacij, deskriptivna norma, zaznana regulacija, skrbi glede nadzora, zaznana ranljivost, zaznane posledice in zaznane grožnje vplivajo na 
        motivacijo za zaščito ter varno vedenje uporabnikov na spletnih socialnih omrežjih. Raziskava je sledila presečni raziskovalni strategiji. Anketa je bila izvedena med člani 15 skupin slovensko
        govorečih uporabnikov spletnega socialnega omrežja Facebook, med junijem in novembrom 2018. Anketo je izpolnilo 308 anketirancev, vendar je bila analiza narejena samo na 274 enotah, ki so pri konstruktih:
        skrbi glede zasebnosti, občutljivost informacij, motivacija za zaščito, deskriptivna norma, zaznana regulacija, skrbi glede nadzora, zaznana ranljivost, zaznane posledice in zaznane grožnje odgovorov
        podale vsaj en odgovor. Anketni vprašalnik je bil izvorno razvit v angleščini. Na voljo je slovenski prevod anketnega vprašalnika. Podatkovna datoteka je dostopna v slovenskem in angleškem jeziku.

Tags: INTERNET, RAČUNALNIŠKA VARNOST, SOCIALNO OMREŽJE, kibernetska varnost, kibernetske grožnje, socialni mediji, teorija motivacije zaščite (PMT)
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o motivaciji za varovanje na spletnih socialnih omrežjih, 2019

Namen raziskave je bil preučiti dejavnike, povezane z motivacijo za zaščito uporabnikov na spletnih socialnih omrežjih. Cilj raziskave je bil ugotoviti, kako 
        zaupanje v ponudnika internetnih storitev, zaupanje v ponudnika socialnega medija, zaupanje v vlado, skrbi glede zasebnosti, strah pred vladnimi vdori, mesto nadzora in zaznane grožnje
        vplivajo na motivacijo za zaščito uporabnikov na spletnih socialnih omrežjih. Raziskava je sledila presečni raziskovalni strategiji. Anketo je izpolnilo 289 študentov Fakultete za varnostne vede 
        Univerze v Mariboru, pri čemer je bilo v analizi upoštevanih 276 vprašalnikov. Anketni vprašalnik in podatkovna datoteka sta dostopna v slovenskem in angleškem jeziku. Podatkovna datoteka je dostopna 
        pod posebnimi pogoji, to je na zahtevo preko varne povezave (SUF verzija).

Tags: INTERNET, KIBERNETSKA KRIMINALITETA, RAČUNALNIŠKA VARNOST, SOCIALNO OMREŽJE, internet, kibernetska varnost, kibernetske grožnje, socialni mediji, socialno omrežje, teorija motivacije zaščite (PMT)
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Nacionalna evidenca funkcionalno degradiranih območij v Sloveniji, 2017

Hitre družbene in gospodarske spremembe močno vplivajo tudi na vse hitrejšo dinamiko prostorskega razvoja. 
        Na eni strani se srečujemo z vse večjimi zahtevami investitorjev po novih območjih za razvoj dejavnosti, na drugi z vedno večjo dinamiko opuščanja že vzpostavljenih dejavnosti, kar vodi v različne vrste degradacije, 
        najpogosteje pa v fizično degradacijo prostora. 
        V raziskavi so predstavljene značilnosti funkcionalno degradiranih območij v Sloveniji, kriteriji za njihovo opredelitev, tipologija ter argumenti za nadaljnje spremljanje in redno ažuriranje novega prostorskega in podatkovnega sloja. 
        Funkcionalno degradirano območje (FDO) je opredeljeno kot nezadostno izkoriščeno ali zapuščeno območje z vidnim vplivom predhodne rabe in zmanjšano uporabno vrednostjo. 
        Natančna prostorska umeščenost in poznavanje značilnosti razvrednotenih območij predstavljata pomemben korak v smeri trajnostnega načrtovanja in umeščanja dejavnosti v prostor.
        V Sloveniji je tako v okviru celovitega pristopa k obravnavi FDO bil prvič zasnovan in vzpostavljen sistem za evidentiranje in spremljanje FDO, katerega osnova je postopek identificiranja in evidentiranja FDO, 
        ki predstavlja pridobivanje podatkov na terenu s terenskim ogledom, popisom ter intervjuji z deležniki na lokalni (občinski) ravni in vzpostavitev in evidence FDO. 
        Podatki in fotografije FDO so dostopni tudi v spletni aplikaciji .
      

Tags: OKOLJSKO NAČRTOVANJE, Slovenija, TRAJNOSTNI RAZVOJ, funkcionalno degradirano območje, geografija, prostorsko načrtovanje, trajnostni razvoj
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Nacionalna evidenca funkcionalno razvrednotenih območij v Sloveniji, 2023


        Funkcionalno razvrednoteno območje (FRO) je opuščeno ali nezadostno izkoriščeno območje z vidnim vplivom predhodne rabe in zmanjšano uporabno vrednostjo. 
        Razvrednoteno območje lahko po funkcionalnih, fizičnih, okoljskih, socialnih idr. merilih izkazuje različne vrste in stopnje razvrednotenja. 
        Na razvoj FRO oziroma ponovno vzpostavitev dejavnosti na opuščenih območjih vplivajo družbeno-gospodarske razmere, za njihovo oživitev pa so potrebni sektorsko usklajeni predpisi 
        in ukrepi za prenovo. Za izvajanje slednjih so nujne ustrezne strokovne podlage in poznavanje dejanskih razmer v prostoru. 
        Cilj vzpostavljene Evidence FRO je torej zagotoviti spremljanje števila, obsega in značilnosti funkcionalno razvrednotenih območij (območij brez rabe) v Sloveniji 
        za učinkovitejše prostorsko načrtovanje na nacionalni ravni. Vzpostavljen podatkovno-prostorski sloj FRO predstavlja strokovno podlago za ravnanje s prostorom in trajnostno 
        upravljanje naravnih virov v Sloveniji (prostora oziroma zemljišč), ki služi nacionalni, regionalni in lokalni (občinski) ravni in odločevalcem. 
        Periodično spremljanje omogoča zasledovanje doseganja ciljev SRS30 (vodilni kazalnik Povprečna velikost funkcionalno degradiranih območij  za področje Prostor), 
        podatki pa omogočajo tudi zasledovanje usmeritve Resolucije o Strategiji prostorskega razvoja Slovenije 2050 (ReSPR50) - zmanjšati delež površin razvrednotenih območij po naseljih.
       S periodičnim zbiranjem podatkov (od leta 2017 na 3 leta) in dodatnim terenskim delom poteka beleženje števila in skupnih površin FRO, 
       s primerjavami s popisoma 2017 in 2020 pa se spremljajo spremembe na ravni države, statističnih regij, občin ali na ravni posameznega FRO. V ADP hranimo le podatke iz popisa FRO.
        Podatki o funkcionalno razvrednotenih območjih (FRO) so prav tako dostopni v spletni aplikaciji:  .
       

Tags: DEGRADACIJA OKOLJA, NARAVNI VIRI, NAČRTOVANJE, TRAJNOSTNI RAZVOJ, ZEMLJIŠKA POSEST, bivalne razmere, bivalni pogoji, funkcionalno degradirano območje, funkcionalno razvrednoteno območje, lastništvo zemlje, ponovna uporaba, prenova, prostorsko načrtovanje, trajnostni razvoj
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Novinarstvo v socialistični Jugoslaviji in imaginariji medijev skozi občinstvo, 2019

Namen raziskave je bil ugotoviti, kako so posameznice in posamezniki v vsakdanjem kontekstu uporabljali medije v socialistični Jugoslaviji 
        ter kako je ta uporaba prispevala k tvorjenju kolektivnih imaginarijev v jugoslovanski družbi. Glavni namen je bil pridobiti prvoosebne informacije o tem,
        kako in katere medije so intervjuvanci in intervjuvanke uporabljali v tem zgodovinskem obdobju, 
        kako so dojemali novinarje in novinarsko poročanje, koliko so jim zaupali, v kakšni meri so bili do medijskih vsebin kritični 
        in kako so v povezavi z mediji dojemali širšo jugoslovansko družbo. Cilj raziskave je bil, skozi raziskovanje spomina, pridobiti informacije, ki bi omogočile 
        boljše razumevanje delovanja medijev v tem zgodovinskem obdobju.
      

Tags: CENZURA, MNOŽIČNI MEDIJI, NOVINARSTVO, OBČINSTVO, SOCIALIZEM, SPOMIN, mediji, novinarstvo, socializem, zgodovina
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Prostorske in okoljske vrednote, 2004

Raziskavo je v okviru projekta CRP - »Konkurenčnost Slovenije 2001-2006«, izvedel Center za prostorsko sociologijo (CPS) na Fakulteti za družbene vede,
        Univerza v Ljubljani. Cilj raziskave je bil s pomočjo terenske ankete na izbranem vzorcu ugotoviti, kako prebivalci Slovenije zaznavajo okolje oziroma prostor, v katerem živijo 
        ter procese v njem. Pri tem je bilo nujno  potrebno upoštevati tudi dejansko okoljsko situacijo v Sloveniji, pri čemer so pomembni dejavniki kot npr. različna stopnja degradacije 
        okolja, prisotnost različnih vrst negativnih okoljskih vplivov ter družbeno-ekonomske razmere na določenem območju. Na anketo je odgovorilo 1005 respondentov.

Tags: OKOLJE, PROSTOR, družbene vrednote, javno mnenje, stališča
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Novinarstvo v socialistični Jugoslaviji in imaginariji medijev skozi občinstvo, 2020

V raziskavi jih je zanimalo, kako so posameznice in posamezniki v socialistični Jugoslaviji v vsakdanjem kontekstu uporabljali medije, ter kako je ta uporaba prispevala k tvorjenju 
        kolektivnih imaginarijev v jugoslovanski družbi. Osrednji namen je pridobivanje prvoosebnih informacij o tem, kako in katere medije so intervjuvanci in 
        intervjuvanke uporabljali, kako so dojemali novinarje in novinarsko poročanje, koliko so mu zaupali, v kakšni meri so bili do medijskih vsebin kritični 
        in kako so v povezavi z mediji dojemali širšo jugoslovansko družbo. Cilj raziskave je pridobivanje prvoosebnega vpogleda v prakse občinstev skozi raziskovanje 
        spomina ter s tem omogočiti boljše razumevanje delovanja medijev v tem obdobju. Raziskava je potekala v študijskem letu 2019/2020 v okviru predmeta 
        Zgodovina novinarstva na dodiplomskem programu Novinarstvo (Fakulteta za družbene vede).

Tags: CENZURA, Jugoslavija, NOVINARSTVO, SPOMIN, kolektivni spomin, mediji, množični mediji, novinarstvo, novinarstvo v socializmu, socializem, uporaba medijev, zgodovina medijev, zgodovina novinarstva
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovenska zabavna in narodnozabavna glasba, 2023


        Raziskava je potekala v letih 2022/2023 v okviru raziskovalnega projekta Slovenska narodnozabavna glasba kot politika: percepcije, recepcije in identitete, ki se izvaja na 
        Centru za proučevanje kulture in religije na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani. Raziskovalna skupina je z izvedbo fokusnih skupin detektirala interpretativna stanja, ki 
        jih občinstvo uporablja za konzumacijo in recepcijo zabavne in narodno zabavne glasbe v Sloveniji. Vprašanja in teme pogovora obsegajo odnos do glasbe, konzumiranje glasbe, mehanizme konzumacije, 
        prepoznavanje in pomen slovenske narodnozabavne glasbe in podobno. Izvedenih je bilo 12 fokusnih skupin.
        Raziskava je del večjega raziskovalnega projekta, v okviru katerega so v ADP že na voljo tudi drugi podatki (ADP IDNo: NZG221, NZG222 in SJM211-tematski sklop Glasba).
      

Tags: GLASBA, avdiovizualni mediji, estetika, glasba, glasbena potrošnja, glasbeni okusi, identifikacija, identitete, narodnozabavna glasba, občinstva, popularna glasba, zvezdništvo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Registrski popis 2015

Registrski popis 2015 je eno od statističnih raziskovanj rednega dela programa statističnih raziskovanj, ki jih izvaja Statistični urad 
        Republike Slovenije (SURS). Registrski popis je način priprave podatkov o prebivalstvu, gospodinjstvih, družinah in stanovanjih, pri katerem statistično povežemo podatke iz obstoječih 
        administrativnih in statističnih virov brez dodatnega zbiranja na terenu. S prehodom na registrski popis se je Slovenija pridružila redkim evropskim državam, ki so tak način zbiranja 
        in obdelave podatkov o prebivalstvu, gospodinjstvih in stanovanjih že izvedle z namenom zmanjšati administrativne ovire in znižati stroške raziskovanja. Podatkovna datoteka zajema 5 % vzorec 
        populacije iz registrskega popisa 2015, v starosti od 15 do vključno 34 let in je statistično zaščitena. Podatki so primerni le za izobraževalni namen. Za sklop družine glej: https://www.adp.fdv.uni-lj.si/opisi/popis15c

Tags: DRUŽINA, STARŠI, izobrazba, mladina, starost, status aktivnosti, stopnja urbanizacije
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Registrski popis 2015

Registrski popis 2015 je eno od statističnih raziskovanj rednega dela programa statističnih raziskovanj, ki jih izvaja Statistični urad 
        Republike Slovenije (SURS). Registrski popis je način priprave podatkov o prebivalstvu, gospodinjstvih, družinah in stanovanjih, pri katerem statistično povežemo podatke iz obstoječih 
        administrativnih in statističnih virov brez dodatnega zbiranja na terenu. S prehodom na registrski popis se je Slovenija pridružila redkim evropskim državam, ki so tak način zbiranja 
        in obdelave podatkov o prebivalstvu, gospodinjstvih in stanovanjih že izvedle z namenom zmanjšati administrativne ovire in znižati stroške raziskovanja. Podatkovna datoteka zajema 5 % 
        vzorec populacije iz registrskega popisa 2015, ki so člani družine in je statistično zaščitena. Podatki so primerni le za izobraževalni namen.
        

Tags: DRUŽINA, OTROK , status aktivnosti, struktura družine, tip družine
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE