AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Oblikovanje kulturne politike v Sloveniji

Izhodišče raziskave predstavlja trditev, da moč med posameznimi javnopolitičnimi podarenami v procesih oblikovanja javnih politik ni uravnotežena. Zato je bil cilj raziskave predvsem ugotoviti, katera javnopolitična podarena poseduje v omenjenih procesih največjo moč. Slednja je odvisna od možnosti obvladovanja, nadzorovanja in monopoliziranja raznovrstnih dejavnikov moči. Empirični rezultati izhodiščno trditev potrjujejo le delno. Vprašanje ali je obvladovanje, nadzorovanje in monopolizacija nekaterih dejavnikov moči pomembnejše od drugih ostaja namreč neodgovorjeno. Pridobljeni podatki, predvsem tisti, ki prikazujejo razkorak med številom in stopnjo (možnosti) obvladovanja, nadzorovanja in monopolizacije dejavnikov moči uradniške javnopolitične podarene ter njeno močjo v procesih oblikovanja kulturnih politik, namreč kažejo zgolj na možnost, da so nekateri dejavniki moči pomembnejši od drugih.

Tags: INTERESNA SKUPINA, OBLIKOVANJE POLITIK, ODLOČANJE, POLITIK, POLITIKA, dostopnost odločevalcev, interesne skupine, javnopolitične arene, javnopolitične podarene, kulturna politika, moč političnih akterjev, politični akterji, procesi oblikovanja javnih politik, sodelovanje odločevalcev z interesnimi skupinami, viri moči
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Problemi stanovanjske izgradnje v Ljubljani

Raziskave na temo ljubljanskih občin in urbanizama posega v različne vidike življenja v urbanem okolju. Celoten projekt sledi splošnim načelom empiričnega družboslovnega raziskovanja, s tem, da je omejen na specifično (mestno) populacijo. Med temami raziskav prevladujejo problematika upravljanja v mestu, vprašanje komunalne ureditve mesta, problem stanovanjske gradnje in druga razvojna vprašanja.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Ljubljančani o Ljubljani, 1990

Raziskave na temo ljubljanskih občin in urbanizama posega v različne vidike življenja v urbanem okolju. Celoten projekt sledi splošnim načelom empiričnega družboslovnega raziskovanja, s tem, da je omejen na specifično (mestno) populacijo. Med temami raziskav prevladujejo problematika upravljanja v mestu, vprašanje komunalne ureditve mesta, problem stanovanjske gradnje in druga razvojna vprašanja.

Tags: MESTO, NAČRTOVANJE, NAČRTOVANJE PROMETA, OBNOVA MESTA, PREDMESTJE , STANOVANJSKA POLITIKA, STANOVANJSKE RAZMERE, URBANI PROSTOR, barakarska naselja, ekološki problemi, evropski delovni čas, mnenje o delovanju mestne uprave, mnenje o razdelitvi Ljubljane na pet občin, obiskovanje kulturnih programov, občutek varnosti, preselitev vojaških objektov iz centra v mestno okolico, pripadnost kraju, prometna ureditev, socialni problemi v Ljubljani, strankarske preference, urejenost mesta
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Ljubljančani o Ljubljani, 1994

Raziskave na temo ljubljanskih občin in urbanizama posega v različne vidike življenja v urbanem okolju. Celoten projekt sledi splošnim načelom empiričnega družboslovnega raziskovanja, s tem, da je omejen na specifično (mestno) populacijo. Med temami raziskav prevladujejo problematika upravljanja v mestu, vprašanje komunalne ureditve mesta, problem stanovanjske gradnje in druga razvojna vprašanja.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Spreminjanje ureditve javnega prometa v Ljubljani in Ljubljanski regiji, 2008

Gre za prvo izmed dveh raziskav, ki sta bili izvedeni v okviru analize “Spreminjanja ureditve javnega prometa v Ljubljani in Ljubljanski regiji”. Izhodišče raziskave temelji na preverjanju zmožnosti ohranjanja dosedanje relativno visoke kakovosti življenja v mestu ob hkratnem vzpodbujanju trajnostnih prometnih rešitev. S tem namenom je bilo potrebno prometne ukrepe, ki naj bi bili implementirani v prihodnosti podvreči podrobnim preverjanjem oz. oceniti stopnjo legitimizacije projektnih ukrepov med prebivalci, ki bodo spremembe v prometni ureditvi najbolj občutili. Ključni cilj raziskave javnega mnenja o spreminjanju ureditve javnega prometa v Ljubljani in ljubljanski regiji zato ni orientiran na uspešnost neposredne implementacije formalnih, institucionalnih ukrepov v prostoru, ki se po določenem časovnem obdobju lahko izkažejo za zgrešene, temveč iskanje načinov za doseganje konsenza med različnimi interesnimi skupinami, ki poleg oblasti (lokalne in državne) in kapitalskih struktur vključujejo tudi navadne državljane. Raziskava poleg splošnega preverjanja javnega mnenja glede sprejemanja novih izboljšav v prometni ureditvi na koridorju, med drugim analizira tudi mnenja relevantnih družbenih skupin ter omogoča povratne (feedback) informacije o možnih izboljšavah predvidenih ukrepov, anticipira možne konflikte, ki se utegnejo pojaviti med implementacijo prometnih dopolnitev in z pozivom k sodelovanju izdvaja del mnenjskih voditeljev po posameznih lokacijah, ki bodo nadaljnje vključeni v proces izboljševanja prometne ureditve na koridorju CIVITAS ELAN. Raziskava je sestavljena iz 12 tematskih sklopov (Ocena prometne ureditve v Ljubljani, Zadovoljstvo uporabnikov LPP, Promet in funcionalnost, Stanje in razvoj kolesarjenja, Dostavni promet, Ukrepi Civitas Elan, Enotna vozovnica, Zgoščevalne takse, Rumeni pasovi, Obveščanje javnosti, Percepcija mesta Ljubljane, Demografija).

Tags: Ljubljana, MESTO, NAČRTOVANJE, NAČRTOVANJE PROMETA, OBNOVA MESTA, PARKIRIŠČE, PREDMESTJE , URBANI PROSTOR, avtomobilizacija, javni promet, ljubljanski potniški promet, mobilnost, parkiraj in se odpelji, parkirišče, zgoščevalna taksa
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Sociološki vidiki razvoja občine Koper

Raziskava je del večje raziskave o razvojnih trendih občine Koper. Med anketiranimi dijaki srednjih šol želi avtor na sociološki način raziskati prag tolerance in splošnega občutja življenja v Kopru. Tako predstavlja izvedba ankete preliminarno fazo za raziskavo leta 1998, hkrati pa že prispeva k ozaveščanju prebivalstva s problemi in možnostih obvladovanja družbeno-prostorskih sprememb v koprski občini. Poleg klasičnih demografskih vprašanj, je avtor želel z raziskavo ugotoviti tudi različna stališča koprskih dijakov, njihove poglede na prihodnost in mestno urejenost.

Tags: (ne)soglasje pri gledanju televizijskih programov, KRAJ BIVANJA, MESTO, MLADOSTNIK , NARODNOST, SREDNJEŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, STALIŠČE, Univerza v Kopru, VREDNOTA, dijakova soba, dijakova želja po osamosvojitvi, hrupnost mladih, letnik srednje šole, mesto, kjer živi dijak, nadaljno študiranje, najava obiska pri prijatelju, narodnost staršev, navezanost na določena območja, način spremljanja televizijskih programov, občutek pripadnosti, ocena položaja italijanske narodnostne manjšine, odnos do onesnaževanja, odnos mlajših do starejših, opravila prek meje, opremljenost gospodinjstva, potovanja v zadnjem polletju, prenova starega mestnega jedra, prilagajanje močnejšemu narodu, primerjava slovenskih in italijanskih televizijskih programov, priseljevanje drugih ljudi v občino Koper, pustost mestnega jedra, radijske postaje, razlikovanje v oblačenju, razvoj koprske občine v prihodnosti, računalništvo v šoli, samoocena, splošna ocena Kopra, spol, spremljanje posameznih televizijskih programov, stanovanje, teritorialna navezanost, tuji jeziki v šoli, uporaba osebnega računalnika, zadrževanje v starem mestnem jedru, zavedanje problemov koprske občine, znanje tujih jezikov, število oseb v gospodinjstvu
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Spreminjanje ureditve javnega prometa v Ljubljani in Ljubljanski regiji, 2012

Gre za drugo (komparativno)raziskavo o možnostih izboljšanja prometne ureditve v Ljubljani prek analize percepcije zgoščevalne takse. Termin zgoščevalna taksa (congestion charging) označuje različne modele razreševanja cestno-prometne preobremenitve, prek katerih se od udeležencev v prometu (navadno predvsem uporabnikov osebnih vozil) zahteva plačevanje finančnega nadomestila za uporabo določenega segmenta cestnega omrežja na danem, navadno urbanem področju. Sam koncept zgoščevalne takse izhaja iz predpostavke, da raba osebnih vozil v prometu v specifičnih okoliščinah lahko proizvaja različne negativne učinke - eksternalije, denarno nadomestilo pa v tem kontekstu deluje kot mehanizem internalizacije teh stroškov oz. kompenzacije zanje. V raziskavi smo poleg merjenja stališč, mnenj in percepcij anketirancev o možnosti uvedbe nadomestila za vstop v mesto z avtomobilom anketirance prevpraševali še po drugih ukrepih , ki naj bi bili implementirani v okviru projekta CIVITAS Elan, zlasti pa o sistemu Parkiraj in se odpelji (P + R) - parkirišča na robu mesta, prvenstveno namenjena dnevnim migrantom v mesto, ki naj bi tam pustili osebni avtomobil in pot nadaljevali s katero od drugih voznih alternativ (mestni avtobus, kolo). Poleg konkretnih vprašanj o obeh tematikah smo v vprašalnik umestili še vprašanja, s katerimi smo merili druge relevantne sociokulturne razsežnosti obeh ukrepov – od posameznih mobilnostnih preferenc (vozne navade, naklonjenost možnim usmeritvam prometne politike in podobno) do demografske strukture (izobrazba, starost, delovni status etc) anketirane populacije.

Tags: Ljubljana, MESTO, NAČRTOVANJE, NAČRTOVANJE PROMETA, OBNOVA MESTA, PARKIRIŠČE, PREDMESTJE , PROMET , URBANI PROSTOR, avtomobilizacija, javni promet, ljubljanski potniški promet, parkiraj in se odpelji, parkirišče, zgoščevalna taksa
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Javnomnenjska raziskava o možnostih izboljšanja prometne ureditve v Ljubljani, 2011

Gre za prvo izmed dveh raziskav o možnostih izboljšanja prometne ureditve v Ljubljani prek analize percepcije zgoščevalne takse. Termin zgoščevalna taksa (congestion charging) označuje različne modele razreševanja cestno-prometne preobremenitve, prek katerih se od udeležencev v prometu (navadno predvsem uporabnikov osebnih vozil) zahteva plačevanje finančnega nadomestila za uporabo določenega segmenta cestnega omrežja na danem, navadno urbanem področju. Sam koncept zgoščevalne takse izhaja iz predpostavke, da raba osebnih vozil v prometu v specifičnih okoliščinah lahko proizvaja različne negativne učinke - eksternalije, denarno nadomestilo pa v tem kontekstu deluje kot mehanizem internalizacije teh stroškov oz. kompenzacije zanje. V raziskavi smo poleg merjenja stališč, mnenj in percepcij anketirancev o možnosti uvedbe nadomestila za vstop v mesto z avtomobilom anketirance prevpraševali še po drugih ukrepih , ki naj bi bili implementirani v okviru projekta CIVITAS Elan, zlasti pa o sistemu Parkiraj in se odpelji (P + R) - parkirišča na robu mesta, prvenstveno namenjena dnevnim migrantom v mesto, ki naj bi tam pustili osebni avtomobil in pot nadaljevali s katero od drugih voznih alternativ (mestni avtobus, kolo). Poleg konkretnih vprašanj o obeh tematikah smo v vprašalnik umestili še vprašanja, s katerimi smo merili druge relevantne sociokulturne razsežnosti obeh ukrepov – od posameznih mobilnostnih preferenc (vozne navade, naklonjenost možnim usmeritvam prometne politike in podobno) do demografske strukture (izobrazba, starost, delovni status etc) anketirane populacije.

Tags: Ljubljana, MESTO, NAČRTOVANJE, NAČRTOVANJE PROMETA, OBNOVA MESTA, PARKIRIŠČE, PREDMESTJE , PROMET , URBANI PROSTOR, avtomobilizacija, javni promet, ljubljanski potniški promet, parkiraj in se odpelji, parkirišče, zgoščevalna taksa
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Javnomnenjska raziskava o možnostih izboljšanja prometne ureditve v Ljubljani, 2012

Gre za drugo (komparativno) raziskavo, ki je bila izvedena v okviru analize “Spreminjanja ureditve javnega prometa v Ljubljani in Ljubljanski regiji”. Raziskava omogoča primerjanje podatkov z raziskavo iz leta 2008. Izhodišče raziskave temelji na preverjanju zmožnosti ohranjanja dosedanje relativno visoke kakovosti življenja v mestu ob hkratnem vzpodbujanju trajnostnih prometnih rešitev. S tem namenom je bilo potrebno prometne ukrepe, ki naj bi bili implementirani v prihodnosti podvreči podrobnim preverjanjem oz. oceniti stopnjo legitimizacije projektnih ukrepov med prebivalci, ki bodo spremembe v prometni ureditvi najbolj občutili. Ključni cilj raziskave javnega mnenja o spreminjanju ureditve javnega prometa v Ljubljani in ljubljanski regiji zato ni orientiran na uspešnost neposredne implementacije formalnih, institucionalnih ukrepov v prostoru, ki se po določenem časovnem obdobju lahko izkažejo za zgrešene, temveč iskanje načinov za doseganje konsenza med različnimi interesnimi skupinami, ki poleg oblasti (lokalne in državne) in kapitalskih struktur vključujejo tudi navadne državljane. Raziskava poleg splošnega preverjanja javnega mnenja glede sprejemanja novih izboljšav v prometni ureditvi na koridorju, med drugim analizira tudi mnenja relevantnih družbenih skupin ter omogoča povratne (feedback) informacije o možnih izboljšavah predvidenih ukrepov, anticipira možne konflikte, ki se utegnejo pojaviti med implementacijo prometnih dopolnitev in z pozivom k sodelovanju izdvaja del mnenjskih voditeljev po posameznih lokacijah, ki bodo nadaljnje vključeni v proces izboljševanja prometne ureditve na koridorju CIVITAS ELAN. Raziskava je sestavljena iz 12 tematskih sklopov (Ocena prometne ureditve v Ljubljani, Zadovoljstvo uporabnikov LPP, Promet in funcionalnost, Stanje in razvoj kolesarjenja, Dostavni promet, Ukrepi Civitas Elan, Enotna vozovnica, Zgoščevalne takse, Rumeni pasovi, Obveščanje javnosti, Percepcija mesta Ljubljane, Demografija)
	 	

Tags: Ljubljana, MESTO, NAČRTOVANJE, NAČRTOVANJE PROMETA, OBNOVA MESTA, PARKIRIŠČE, PREDMESTJE , URBANI PROSTOR, avtomobilizacija, javni promet, ljubljanski potniški promet, parkiraj in se odpelji, parkirišče, zgoščevalna taksa
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Konstituiranje novih občin v Sloveniji

Raziskava je zbrala in analizirala objektivne kazalce o delovanju novih občin v Sloveniji, npr. delovanje občinskih organov, kadrovska zasedba, vsebina dela občinskih organov, medobčinskem sodelovanju idr. S pisno anketo med župani, podžupani, predsedniki, podpredsedniki občinskih svetov, tajniki občin in predstavniki večjih krajevnih skupnost je raziskava zbrala mnenja o problemih vzpostavljanja novih občin. Analitsko urejena podatkovana baza omogoča vpogled v način vzpostavljanja novih občin, objektivne probleme, ki se pri tem pojavljajo. Raziskava je med drugim pokazala, da se bo proces nastajanja novih občin še nadaljeval. Primerjava mnenjskih razlik med nosilci občinskih javnih funkcij je pokazala, da občinsko reformo najbolj kritično ocenjujejo predstavniki "pomanjšanih" občin. Ti tudi najbolj vneto zagovarjajo medobčinsko sodelovanje in tudi ponovno združevanje. Obratno pa so predstavniki novih občin glede tega precej zadržani. Po njihovem mnenju je večje sodelovanje prebivalcev pri delu novih občin dokaz, da je reforma kljub nekaterim očitnim težavam uspela.

Tags: INSTITUCIJA, LOKALNA POLITIKA, LOKALNA UPRAVA, OBČINSKI PRORAČUN, SODELOVANJE, UPRAVNA REFORMA , medobčinsko sodelovanje, občinske institucije, občinski tajnik, podžupan, predsednik občinskega sveta, razmerje med občino in državo, ustanavljanje novih občin, župan
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovenski utrip 9/2009

Raziskava je namenjena ugotavljanju percepcije svobode medijev, odprtosti za različne poglede in zadovoljstva
	 		z mediji v Sloveniji. V povezavi s tem analizirajo percepcijo pritiskov na medije, percepcijo naklonjenosti medijev do posameznih političnih opcij in
	 		zaupanje v posamezen medij. Tako zastavljena raziskava omogoča analizo v povezavi s strankarsko-političnimi preferencami in v odnosu do nekaterih drugih
	 		aktualnih vprašanj.

Tags: MEDIJSKO POROČANJE, MNOŽIČNI MEDIJI, POLITIČNO STALIŠČE, PRISTRANOST MNOŽIČNIH MEDIJEV, ZAUPANJE, naklonjenost medijev, podpora vladi, pritiski na medije, strankarske preference, zadovoljstvo s poročanjem medijev, zaupanje v medije
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Kvaliteta življenja v Sloveniji, 1984

Prvi tematski sklop je opis družinske situacije v respondentovem otroštvu (do 15. leta), vključno z izobrazbo očeta in matere. Sledijo podatki o selitvah. Opisana je trenutna opremljenost stanovanja, lastništvo in karakteristike pogojev bivanja. Poglavje o bivalnem okolju obsega popis dostopnih storitev in ustanov v neposredni bližini; motnje v bivalnem okolju; stike s sosedi. Vključene so tudi: podrobna sestava gospodinjstva, izvenšolske aktivnosti otrok, način varstva in čas, ki ga preživijo z respondentom, vzgojni problemi, poklic in izobrazba partnerja. Podrobna so vprašanja o zdravstvenem počutju, težavah, boleznih, zdravstvenih navadah, zdravljenju, kvaliteti zdravstvenih uslug, vprašanja o kajenju in pitju alkoholnih pijač. Zaposlitev, delovni pogoji, zaslužek, odnos do nadrejenih, brezposelnost, iskanje druge zaposlitve predstavljajo posebno področje ocenjevanja kakovosti delovnega življenja. Opisana je razporeditev delovnega časa, preživljanje dopusta, počitnic in prostega časa. Za izbrane podpopulacije so vključene značilnosti študija, preživljanja obdobja upokojitve. Vprašani poročajo o ekonomskem stanju in premoženju lastnega gospodinjstva in o varčevalnih navadah. Ocenili so občutek ogroženosti zaradi kriminala. Poročajo o lastni javni in politični aktivnosti, članstvu v društvih in organizacijah, obiskovanju cerkve. Na koncu ocenijo še pogoje življenja nasploh ter izboljšanje v primerjavi s 5-6 let nazaj. Demografska vprašanja vključujejo spol, zakonski stan, izobrazbo, poklic, leto rojstva, sodelovanje v NOB, velikost kraja in tip urbanosti, regijo.

Tags: DRUŽBENO ŽIVLJENJE, PROSTI ČAS, PROSTOČASNA DEJAVNOST, ZADOVOLJSTVO, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZDRAVJE, bivalno okolje, družinska situacija, javna aktivnost, prosti čas, zdravstveno stanje
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stratifikacija in kvaliteta življenja v Jugoslaviji 1987

Zajeti so demografski podatki o očetu in materi respondenta, kot je poklic, narodnost in izobrazba, primerni za analizo socialnega izvora, družbene stratifikacije in mobilnosti. Sledijo podatki o selitvah. Opisana je trenutna opremljenost stanovanja in stanovanjski standard, lastništvo in karakteristike pogojev bivanja, ter ocenjeno zadovoljstvo s stanovanjskimi razmerami. Poglavje o bivalnem okolju obsega popis dostopnih storitev in ustanov v neposredni bližini; motnje in ekološki pogoji bivanja. Sledi podrobna sestava gospodinjstva, ocena medosebnih odnosov, število in izvenšolske aktivnosti otrok, način otroškega varstva, ostareli, ter poklic in izobrazba partnerja. Dodana so vprašanja o opravljanju gospodinjskih del, kot je kuhanje, nakupovanje in pospravljanje, ter vzdrževanje. Podrobna so vprašanja o zdravstvenem počutju, težavah, boleznih, nezgodah, zdravstvenih navadah, zdravljenju, kvaliteti zdravstvenih uslug, vprašanja o kajenju in pitju alkoholnih pijač. Tema se zaključi z vprašanji o poznavanju, strahu in stališčih do načinov preprečevanja bolezni AIDS. Sledi kratek razdelek o vrstah in količini prehrane. Naslednje poglavje o delovni karieri sprašuje o napredovanju in osebni zaposlitveni zgodovini, brezposelnosti, iskanju druge zaposlitve. Poleg so vprašanja o zaposlitvi, delovnih pogojih, zaslužku, odnosu do nadrejenih, razporeditvi delovnega časa. Vprašani poročajo o ekonomskem stanju in premoženju lastnega gospodinjstva in o varčevalnih navadah. Prosti čas zajema preživljanje dopusta, počitnic, popis prostočasnih aktivnosti in zadovoljstvo, ovire pri ukvarjanju z želenimi aktivnostmi, aktivnost v društvih. Respondenti v poglavju družbeni vpliv poročajo o lastni javni aktivnosti in članstvu v političnih in samoupravnih organizacijah. Socialna omrežja so opisana skozi povezave in karakteristike največ petih za respondenta pomembnih bližnjih oseb in neformalne vire pomoči. Na koncu ocenijo še pogoje življenja nasploh ter izboljšanje v primerjavi s 5-6 let nazaj. Demografska vprašanja vključujejo spol, zakonski stan, izobrazbo, poklic, leto rojstva, vernost, velikost kraja in regijo.

Tags: AIDS, DRUŽBENO ŽIVLJENJE, PROSTI ČAS, ZADOVOLJSTVO, aktivnost v javni sferi, bivalno okolje, bivanjski standard, delovna kariera, delovni pogoji, družbena mobilnost, družbena stratifikacija, ekonomski standard, gospodinjska opravila, kvaliteta življenja, ostareli v gospodinjstvu, otroci, partner, prehranjevalne navade, prosti čas, selitve, sestava gospodinjstva, socialno omrežje, zdravje
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Družbena struktura in kvaliteta življenja, 1991

Poudarek raziskave je na analizi analizi socialnega izvora, družbene strukture in mobilnosti. Zajeti so demografski podatki o očetu, materi, zakoncu, starem očetu, starejšem otroku nad 15 let respondenta, kot je poklic, narodnost in izobrazba. Vsebovani so podatki o selitvah. Opisana je trenutna opremljenost stanovanja in stanovanjski standard, lastništvo in karakteristike pogojev bivanja, ter ocenjeno zadovoljstvo s stanovanjskimi razmerami. Popisano je premoženjsko stanje gospodinjstva. Del o bivalnem okolju obsega popis dostopnih storitev in ustanov v neposredni bližini in oceno onesnaženosti. Zajeta je sestava gospodinjstva, izvenšolske aktivnosti otrok, način otroškega varstva. Podrobna so vprašanja o zdravstvenem počutju, težavah, boleznih, zdravstvenih navadah, zdravljenju, o kajenju in pitju alkoholnih pijač in o prehrani. Poleg so vprašanja o zaposlitvi, delovnih pogojih, zaslužku, odnosu do nadrejenih, razporeditvi delovnega časa. Dodana je lestvica ugleda 26 poklicev. Dodana so vprašanja o pogostosti opravljanja gospodinjskih del. Prosti čas zajema preživljanje dopusta, počitnic, popis prostočasnih aktivnosti in zadovoljstvo, aktivnost v društvih, respondenti poročajo o članstvu v političnih organizacijah. Nova so stališča glede pomena dejavnikov za izbiro zakonca, do vloge moža in žene, nacionalno mešanih zakonov. Stališčni blok zajema tudi politično aktualno problematiko svobode govora, pomena interesov posameznika, narodne samoodločbe, enakosti pred zakonom, privatne lastnine in večstrankarstva, lestvica avtoritarnosti in poslušnosti. Naslednja vsebina zajema religioznost, veroizpoved, verovanja v boga, usodo, stališča do vloge cerkve v družbi. Kaj je vplivalo na izbiro zakonca, skladnost interesov različnih skupin v družbi, ocena vpliva v podjetju. Slovenski vprašalnik na koncu zajema še odnos do lastninskih reform in vračanja premoženja ter splošno oceno pogojev življenja ter izboljšanje v primerjavi s 5-6 let nazaj. Demografska vprašanja vključujejo spol, zakonski stan, izobrazbo, poklic, leto rojstva, velikost kraja in regijo.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Kvaliteta življenja v Sloveniji 1994

Novost zadnje izvedbe raziskave je v pristopu k analizi življenskih potekov, kot je selitvena zgodovina, poklicna zgodovina, spreminjanje stanovanjskih razmer ipd. Poleg tega so podani uveljavljeni indikatorji kvalitete življenja na področjih dela in zaposlovanja, stanovanja in bivalnega okolja, zdravja, znanja in izobraževalnih možnosti, otroškega in socialnega varstva, porabe prostega časa. Opisana je trenutna opremljenost stanovanja in stanovanjski standard, lastništvo in karakteristike pogojev bivanja, ter ocenjeno zadovoljstvo s stanovanjskimi razmerami. Popisano je premoženjsko stanje gospodinjstva. Del o bivalnem okolju obsega popis dostopnih storitev in ustanov v neposredni bližini. Zajeta je sestava gospodinjstva, problemi in vzgoja otrok. Podrobna so vprašanja o zdravstvenem počutju, težavah, boleznih, zdravstvenih navadah, zdravljenju, o kajenju in pitju alkoholnih pijač in o prehrani. Poleg so vprašanja o zaposlitvi, delovnih pogojih, zaslužku, odnosu do nadrejenih, razporeditvi delovnega časa. Prosti čas zajema preživljanje dopusta, počitnic, popis prostočasnih aktivnosti in zadovoljstvo ter ovire pri preživljanju prostega časa, aktivnost v društvih. Respondenti poročajo, če so bili žrtev kraje ali nasilja. Vprašalnik se zaključi s splošno oceno pogojev življenja ter občutkom brezizhodnosti. Demografska vprašanja vključujejo spol, zakonski stan, izobrazbo, lastni poklic in poklic matere in očeta, leto rojstva, velikost kraja in regijo.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE