Analiza sistema zelene logistike v Republiki Sloveniji – državna raven (ŠTUDIJA)

Z izzivi ozelenitve logistike se države članice in nekdanje države članice Evropske unije
različno spopadajo. Analiza sistema zelene logistike v Republiki Sloveniji na državnem
nivoju v okviru projekta LIFE17 IPC/SI/000007 – LIFE IP CARE4CLIMATE podakcije C3.3
Zelena logistika obravnava sistemsko ureditev naslovljene teme na državni ravni, povzete so
bistvene državne študije na temo prevoza tovora ter zbrani in analizirani relevantni okoljski
in prometni podatki za območje države. Cilj naloge je ugotoviti stanje prevoza tovora ter
prepoznati glavne cilje in ukrepe, pomembne za področje zelene logistike, ki se oziroma se
bodo v prihodnje izvajali na ozemlju Republike Slovenije. Analiza je izvedena tudi z
namenom ustvariti podatkovno zbirko informacij, ukrepov za možnost primerjave z ukrepi
področja zelene logistike, ki se izvajajo v drugih, izbranih evropskih državah in so
predstavljeni v drugem dokumentu.
Republika Slovenija s svojo sistemsko ureditvijo področij, ki so neposredno povezana z
zeleno logistiko, sledi direktivam in predpisom Evropske unije ter zavezam, ki iz njih izhajajo.
Sprejela je nekatere ključne strateške dokumente razvoja prometa, ki si ciljno prizadevajo za
zmanjšanje obremenitve okolja z onesnaževali in dvig kakovosti bivanja. Nekateri dokumenti
načrtujejo ukrepe do leta 2020, kar pomeni njihovo novelacijo oziroma sprejetje novih,
verjetno z ambicioznejšimi cilji in ukrepi.
Na podlagi strateških odločitev je predvidenih več ukrepov za razvoj zelene logistike. Glavni
poudarek (tudi finančni) je na ukrepih posodabljanja železniške infrastrukture, sledijo ukrepi
energetske učinkovitosti vozil in razvoja trga alternativnih goriv v prometu, cenovne politike
(cestnine, davki, trošarine, subvencije) in upravljanja mestne logistike. Na splošno so
predvideni tako ukrepi spodbujanja (posodabljanje železniške infrastrukture, posodobitev
voznega parka, subvencije) kot tudi obremenjevalni ukrepi (omejevanje, višanje cestnin).
Posodabljanje železniške infrastrukture se je že začelo, bistveni ukrepi cenovne politike pa
se (še) ne izvajajo. Ukrepov za zmanjšanje obsega prepeljanega tovora ali racionalizacijo
kilometrov prepeljanega tovora država za zdaj ne načrtuje. V okviru upravljanja mestne
logistike se pripravljajo smernice za izdelavo strategij njenega upravljanja. V zasebnem
sektorju se je v zadnjih letih zgradilo kar nekaj logističnih centrov. Skladiščnih zmogljivosti
oziroma zemljišč ustrezne namenske rabe za skladiščenje (in konsolidiranje) nam
primanjkuje, zato bi morala biti Slovenija zelo aktivna pri načrtovanju oziroma ščitenju
zemljišč ustrezne rabe za to dejavnost. Podjetja menijo, da bi več uporabljala železniški
prevoz, če bi bil bolj zanesljiv in cenejši. Gradnjo industrijskih tirov, ki so v zasebni lasti,
država ne subvencionira, le regulira jih zaradi zagotavljanja varnosti prometa. Velik izziv je
prevoz tovora za potrebe gradbenega sektorja na drugačen, bolj trajnosten način, saj ta
tovor obsega približno polovico blaga, prepeljanega v notranjem cestnem prometu.

Tags: infrastruktura, posodobitve infrastrukture, tovor, trajnostna mobilnost, zelena logistika, železniško omrežje
Organization: MINISTRSTVO ZA OKOLJE, PODNEBJE IN ENERGIJO