AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Slovenci in vojaško-obrambni ter obramboslovni poklic, 1985

Raziskava je del triletnega raziskovalnega projekta "Slovenci in vojaški poklic". Obravnava odnos mladine v SR Sloveniji do vojaških poklicev in njihovo pripravljenost za vključevanje v te poklice. Raziskava se omejuje na tisti del populacije, iz katerih izhajajo možni kandidati za vojaške šole. Namen raziskave je pojasniti tiste subjektivne in objektivne dejavnike, ki so povezani z vključevanjem mladih v vojaške poklice, ki jih pri njihovem odločanju vzpodbujajo ali zavirajo. Predvsem pa smo želeli izpostaviti povezanost odnosa do vojaških poklicev in pripravljenosti za šolanje z zajetimi nekaterimi sociološkimi kot psihološkimi razsežnostmi izbire poklica.

Tags: MEDNARODNA POLITIKA, ORGANIZACIJA, POKLIC , VOJAŠKO IZOBRAŽEVANJE, VOJAŠKO OSEBJE, bratstvo in enotnost jugoslovanskih narodov, družbena kriza, funkcije v socialistični mladini, informiranost o vojaško-obrambnih poklicih, jedrska vojna, mir v svetu, mirovna gibanja, mladinska delovna akcija, mnenje o različnih izraženih značilnostih pri vojaškem poklicu, najučinkovitejša obramba Jugoslavije, narodna pripadnost, navedba poklica kot dosežek življenjskega cilja, oblike posredovanja informacij o vojaško-obrambnih poklicih, ocena sposobnosti za opravljanje določenega poklica, ocena ugodnosti poklica vojaškega starešine, odklon mladine od poklica vojaškega starešine, odločitev za vojaško-obrambni poklic, pomembnost vrednot za posameznika, poznavanje poklica, prejemanje štipendije, pripravljenost in želja za izobraževanje vojaško-obrambnega poklica, razvrstitev poklicev po cenjenosti, reakcija staršev ob odločitvi za vojaško-obrambni poklic, samoocena sposobnosti in lastnosti, sodelovanje v interesnih dejavnostih, svoboda posameznika, učni uspeh, varnost Jugoslavije, varnost domovine, vključenost staršev v zvezo komunistov, vpliv ocen na odločitev o nadaljnem šolanju, vpliv staršev, šole, poklicne svetovalnice in drugih pri posameznikovi izbiri poklica, vzorniki, članstvo v organizacijah (samoupravni organi šolske ustanove ali študentskega doma, ZKS)
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora dijakov Gimnazije Poljane (2000)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne, informacijske in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin - trem razredom tretjega letnika gimnazije Poljane v Ljubljani. Zasnovan je bil kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje značilnosti merskega instrumenta, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene tri različne merske lestvice (pet stopenjska ordinalna lestvica z označenimi ekstremi, enajst stopenjska ordinalna lestvica in tri stopenjska ordinalna lestvica), ena tehnika zbiranja podatkov (naštevanje po spominu), dajanje socialne opore (osnovna vprašanja - sprejemanje), z omejitvijo števila izbir (tri izbire) in brez omejitve ter čas med zaporednimi ponovitvami meritev (en teden).


Tags: ANKETA, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, SREDNJEŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora dijakov Gimnazije Bežigrad (2001)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne, informacijske in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin - šestim razredom tretjega letnika gimnazije Bežigrad v Ljubljani. Zasnovan je bli kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje tako značilnosti merskega instrumenta, kakor tudi značilnosti dopolnjenega MTMM modela, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene dve različni merski lestvici (pet stopenjska ordinalna lestvica z vsemi označenimi vrednostmi in enajst stopenjska ordinalna lestvica), ena tehnika zbiranja podatkov (naštevanje po spominu), prejemanje socialne opore (osnovna vprašanja), število enot (brez omejitve enot, tri enote in do pet enot) ter čas med zaporednimi ponovitvami meritev (20 minut).


Tags: ANKETA, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, SREDNJEŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora študentske vlade UL (1992)

Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj je bil oblikovan omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljene dimenzije socialne opore - vsebina omrežnega generatorja za merjenje informacijske opore je bila prilagojena značilnostim eksperimentalne skupine - članom študentske vlade Univerze v Ljubljani. Zasnovan je bil kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene tri različne merske lestvice (binarna lestvica, enajst stopenjska ordinalna lestvica in ocenjevanje z dolžino črte), dve tehniki zbiranja podatkov (prepoznavanje s seznama in naštevanje po spominu), dajanje in prejemanje socialne opore (osnovna vprašanja - sprejemanje in recipročna vprašanja - dajanje opore) ter čas med zaporednimi ponovitvami meritev (20 minut).


Tags: dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora dijakov Gimnazije Bežigrad (1998)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne, informacijske in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin - osmim razredom tretjega letnika gimnazije Bežigrad v Ljubljani. Zasnovan je bli kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje tako značilnosti merskega instrumenta, kakor tudi značilnosti dopolnjenega MTMM modela, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene štiri različne merske lestvice (binarna lestvica, pet stopenjska ordinalna lestvica z označenimi ekstremi, pet stopenjska ordinalna lestvica z vsemi označenimi vrednostmi in ocenjevanje z dolžino črte), dve tehniki zbiranja podatkov (prepoznavanje s seznama in naštevanje po spominu), dajanje in prejemanje socialne opore (osnovna vprašanja - sprejemanje in recipročna vprašanja - dajanje opore) ter čas med zaporednimi ponovitvami meritev (20 minut ali en teden).


Tags: ANKETA, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, SREDNJEŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 1990/2

Anketa vsebuje v pretežnem delu ponovitve standardnih vprašanj SJM. Osrednje poglavje ankete zadeva odnos do predloga nove ustavne ureditve Republike Slovenije, ki je nastal na pobudo tedanje skupščine. Od aktualnih tem so zajeta mnenja glede denacionalizacije in privatizacije stanovanj ter podpora plebiscitu in pričakovanja glede posledic te odločitve.

Tags: DRŽAVNA POLITIKA, GOSPODARSKE RAZMERE, JAVNO MNENJE, STALIŠČE, Strankarske simpatije, USTAVNA SPREMEMBA, VOLITVE , VREDNOTA, civilno služenje vojaškega roka, denacionalizacija, družbene razlike, državljanstvo, državni simboli, etnična distanca, financiranje družbenih področij, kriminal, korupcija, kupovanje nepremičnin tujcev, ocena dela politikov, odnos do medvojnega dogajanja, odnos do socialističnega sistema, odnos do splava, odnos do zgodovine, odnosi med narodi in narodnostmi v Sloveniji, osamosvajanje Slovenije, plebiscit, pravice manjšin in priseljencev, pripravljenost na žrtve, pripravljenost na žrtve za obrambo Slovenije, pristojnosti predsednika parlamenta in ustavnega sodišča, privatna lastnina, pričakovanja glede osamosvojitve, religija, sindikalne pravice, služenje vojaškega roka, smrtna kazen, socialna država, socialna varnost, ugledni in neugledni politiki, vernost, vernost in verske prakse, vloga armade v družbi, vloga cerkve, vojska, volilna napoved, volilni sistem, zaposlovanje, zaželjene povezave Slovenije s tujino, človekove pravice, življenjski standard
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Omrežja socialne opore prebivalstva Slovenije

Enega od najpomembnejših vidikov raziskovanja socialnih omrežij predstavlja povezava s 
	 		širokim področjem socialne opore, tako na področju mentalnega kot fizičnega zdravja in 
	 		socialno intervencijskih programov (od družine do širše skupnosti ter delovnega mesta in šole). 
	 		Na tem področju je mogoče raziskovati strukturo in način delovanja neformalnih omrežij 
	 		socialne opore ljudi – na koga se ljudje obračajo kadar so v stiski (na primer v čustveno stresnih 
	 		situacijah, kot je na primer smrt bližnjega družinskega člana, v primeru hujše bolezni ipd.), 
	 		kakšne posledice imajo te interakcije za njihovo zdravje in splošno dobro počutje, kateri 
	 		dejavniki na to vplivajo. Prav tako je mogoče raziskovati stopnjo zadovoljstva ljudi s socialno 
	 		oporo in kateri dejavniki na to vplivajo. Na osnovi tovrstnih rezultatov je možno načrtovati 
	 		različne konkretne programe socialne pomoči. Cilj raziskave je bil s podatki na obsežnem 
	 		reprezentativnem vzorcu preučiti značilnosti omrežij neformalne socialne opore (kakšna je 
	 		njihova velikost in struktura, značilnosti relacij znotraj teh omrežij - bližina, pogostost stikov 
	 		ipd.) prebivalcev Slovenije, tako na splošno kot po nekaterih ključnih demografskih 
	 		značilnostih (npr., spol, starost, izobrazba). Poseben poudarek je bil dan na preučevanju omrežij 
	 		socialne opore ranljivih družbenih skupin, kot so revni, starejši, gibalno ovirani. V raziskavi je 
	 		bila preučevana tudi uporaba in pomembnost formalnih virov socialne opore. Rezultati 
	 		raziskave o omrežjih socialne opore so uporabni kot osnova za boljše organiziranje novih, 
	 		alternativnih in dopolnilnih oblik pomoči s strani državnih ali nevladnih institucij, ki že 
	 		obstoječo oporo dopolnjujejo in nadgrajujejo ali jo poskušajo nadomestiti v primerih, kjer ta 
	 		opora ne obstaja ali je povsem neustrezna. Še posebej to velja za specifične skupine 
	 		prebivalstva, ki takšno pomoč najbolj potrebujejo (starejši prebivalci, invalidne osebe, družine s 
	 		predšolskimi otroki ipd.).
	 		

Tags: ANKETA, SOCIALNI KAPITAL, ZADOVOLJSTVO, ZDRAVJE, emocionalna opora, finančna pomoč, institucionalna opora, materialna opora, neformalna opora, prijatelji, socialna opora, socialni kapital, socialni stiki, uporaba interneta, zadovoljstvo s socialno pomočjo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora študentov družboslovne informatike FDV (2000-2001)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne, informacijske in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin – študentom četrtega letnika družboslovnih informatikov Fakultete za družbene vede v Ljubljani. Zasnovan je bil kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje značilnosti merskega instrumenta, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene dve različni merski lestvici (binarna in enajst stopenjska ordinalna lestvica), dve tehniki zbiranja podatkov (prepoznavanje s seznama in naštevanje po spominu), sprejemanje socialne opore (osnovna vprašanja - sprejemanje), z omejitvijo števila izbir (tri izbire) in brez omejitve ter čas med zaporednimi ponovitvami štirikratnimi meritvami (en teden).


Tags: ANKETA, DODIPLOMSKI ŠTUDENT, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev, ŠTUDENT
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora študentov družboslovne informatike FDV (2001-2002)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne, informacijske in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin – študentom četrtega letnika družboslovnih informatikov Fakultete za družbene vede v Ljubljani. Zasnovan je bil kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje značilnosti merskega instrumenta, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene dve različni merski lestvici (binarna in enajst stopenjska ordinalna lestvica), dve tehniki zbiranja podatkov (prepoznavanje s seznama in naštevanje po spominu), sprejemanje socialne opore (osnovna vprašanja - sprejemanje), z omejitvijo števila izbir (tri izbire) in brez omejitve ter čas med zaporednimi ponovitvami štirikratnimi (prvi dve merjenji samo materialna opora, ostali dve materialna, informacijska in emocionalna opora ter druženje) meritvami (en teden).


Tags: ANKETA, DODIPLOMSKI ŠTUDENT, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev, ŠTUDENT
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora študentov družboslovne informatike FDV (2004-2005)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne (dva generatorja imen), informacijske (dva generatorja imen) in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin – študentom četrtega letnika družboslovnih informatikov Fakultete za družbene vede v Ljubljani. Zasnovan je bil kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje značilnosti merskega instrumenta, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene dve različni merski lestvici (binarna in pet stopenjska ordinalna lestvica z označenimi ekstremi), ena tehnika zbiranja podatkov (naštevanje po spominu), sprejemanje socialne opore (osnovna vprašanja), z omejitvijo števila izbir (do pet izbir) in brez omejitve ter čas med zaporednimi meritvami (začetek in konec predavanj).


Tags: ANKETA, DODIPLOMSKI ŠTUDENT, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev, ŠTUDENT
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialna opora študentov družboslovne informatike FDV (1992-1993)

Dopolnjen MTMM merski model, ki sta ga zasnovala Saris in Andrews (1991), je bil uporabljen za ocenjevanje merske kakovosti štirih dimenzij socialne opore zato, ker lahko z njim ocenimo veljavnost, zanesljivost in učinek metode za vsako spremenljivko posebej. Na osnovi teoretičnih in empiričnih spoznanj so bili oblikovani štirje omrežni generatorji za merjenje teoretično utemeljenih dimenzij socialne opore. Vsebina omrežnih generatorjev za merjenje materialne, informacijske in emocionalne opore ter druženja je bila prilagojena značilnostim eksperimentalnih skupin - študentom drugega letnika družboslovne informatike Fakultete za družbene vede v Ljubljani. Zasnovan je bil kompleksen eksperimentalni načrt za iskanje dejavnikov, ki vplivajo na kakovost merjenja socialne opore z anketnim vprašalnikom. Eksperimentalni načrt vsebuje tako značilnosti merskega instrumenta, kakor tudi značilnosti dopolnjenega MTMM modela, ki lahko vplivajo na ocene zanesljivosti, veljavnosti in učinka metod, katere so raziskovalci kakovosti podatkov, pridobljenih z anketo, že spoznali za pomembne. V eksperimentalnem načrtu so bile vključene tri različne merske lestvice (binarna lestvica, enajst stopenjska ordinalna lestvica in ocenjevanje z dolžino črte), dve tehniki zbiranja podatkov (prepoznavanje s seznama in naštevanje po spominu), dajanje in prejemanje socialne opore (osnovna vprašanja - sprejemanje in recipročna vprašanja - dajanje opore) ter čas med zaporednimi ponovitvami meritev (20 minut).


Tags: ANKETA, DODIPLOMSKI ŠTUDENT, MLADOSTNIK , SOCIALNI KAPITAL, dajanje in prejemanje socialne opore, druženje, emocionalna opora, informacijska opora, kvaliteta podatkov, materialna opora, merske lestvice, popolno socialno omrežje, socialna opora, tehnike zbiranja podatkov, učinek metode, veljavnost, zanesljivost, čas med zaporednimi ponovitvami meritev, ŠTUDENT
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialno psihološki faktorji v načrtovanju družine 1975

Namen raziskave je preučiti problematiko človeške reprodukcije in načrtovanja družine. Velik del je namenjen vlogi kontracepcije ter različnim socialnim, psihološkim in kulturnim dejavnikom, ki pospešujejo oziroma zavirajo njeno uporabo. Istočasno pa avtorji problematiko uporabe kontracepcije umestijo v kontekst načrtovanja družine.

Tags: DRUŽINA, DRUŽINSKA POLITIKA, DRUŽINSKO ŽIVLJENJE, NADZOR ROJSTEV, NAČRTOVANJE DRUŽINE, demografija, družina, kognitivne predstave respondentov, kontracepcija, kulturni dejavniki, moški, načrtovanje družine, negativna motivacija, pozitivna motivacija, psihološki dejavniki, regulacija rojstev, socialno-ekonomski dejavniki, splav, spolni odnosi, zakonska zveza, ženske
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Športni barometer

Ob zadnjih uspehih slovenksih športnikov je bil cilj raziskave ugotoviti, kakšen je odnos ljudi in kakšna so njihova pričakovanja glede uvrstitev slovenskih nogometašev in smučarjev.

Tags: DRUŽBENE NAVADE, OLIMPIJSKE IGRE, STALIŠČE, ZIMSKI ŠPORT, demografija, pričakovanja glede dosežkov naše nogometne reprezentance, pričakovanja glede dosežkov naših alpskih smučarjev na zimskih Olimpijskih igrah v Salt Lake City-ju, pričakovanja glede dosežkov ob morebitnem odhodu Srečka Katanca z mesta selektorja, slovenski nacionalni športi, smučanje kot nacionalni šport, ŠPORT, ŠPORTNI TRENER
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialnoekonomski položaj študentov v Sloveniji

Raziskava Socialnoekonomski položaj študentov v Sloveniji (Ule et al., 2008) je bila opravljena na štirih univerzah v Sloveniji: Univerzi v Ljubljani, Univerzi
        v Mariboru, Univerzi na Primorskem in Univerzi v Novi Gorici. V raziskavo je bilo vključenih skupno 3006 oseb, in sicer 1827 študentk in 1175 študentov. Cilj raziskave je bil dobiti osnovne parametre 
        o socialno-ekonomskem položaju, pogojih študija, percepciji vpliva na družbene spremembe, pripravljenosti za družbeni angažma ter problemih in strategijah prehoda v zaposlitev. Rezultati raziskave 
        dajejo uvid v trenuten profil študentske populacije in razkrivajo ozadje ambivalentne situacije položaja študentske populacije danes.

Tags: IZOBRAŽEVANJE, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, VISOKOŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, VREDNOTA, družbene spremembe, družbenopolitična angažiranost, mladi, socialno-ekonomski položaj mladine, vrednote, zaposlitev, ŠTUDENT, ŠTUDENTSKA ORGANIZACIJA, študenti
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE