Evrobarometer 67.2

V tem krogu je raziskava Evrobarometer spraševala anketirance o 
	 		standardnih kazalcih Evrobarometra, kot so zadovoljstvo s sedanjim življenjem, ali so skušali prepričati 
	 		druge, ki so jim blizu da delijo svoje poglede o temah z močnimi mnenji, razpravljanje o političnih zadevah, 
	 		njihova pričakovanja za naslednjih 12 mesecev in kako gledajo na gospodarska in družbena vprašanja v njihovi 
	 		državi v primerjavi z Evropsko unijo (EU). Dodatna vprašanja so se še osredotočila na znanje anketirancev o 
	 		EU, vključno s tem kako dobro so obveščeni, katere vire informacij o EU uporabljajo, ali ima njihova država 
	 		kot članica EU kakšne koristi (ali bi imela koristi, če bi postala članica EU) ter stopnja njihovega osebnega
	 		interesa o zadevah EU.  Drug velik poudarek v raziskavi je zasebnost osebnih podatkov. Anketirance so spraševali 
	 		o njihovem poznavanju pravil in zahtev v zvezi z varovanjem osebnih podatkov, sposobnosti države zaščititi 
	 		dostop podatkov raznih subjektov ter ali naj imajo organi pregona dostop do osebnih podatkov za namene boja 
	 		proti kriminalu in terorizmu. Drugi glavni fokus raziskave je bilo nacionalno gospodarstvo – anketirance so 
	 		spraševali o njihovem osebnem finančnem položaju in položaju gospodarstva njihovega naroda, prav tako so jih
	 		prosili,da ocenijo uradno stopnjo rasti bruto domačega proizvoda, stopnjo inflacije in nezaposlenosti ter 
	 		primerjajo navedene mere, s prejšnjimi ali prihodnjimi leti. Anketiranci so podali tudi mnenje o uporabi 
	 		statističnih podatkov, predvsem za politično odločanje. V zadnjem tematskem sklopu se je anketirance spraševalo 
	 		o njihovem interesu na področju znanstvenih raziskav, vključno s tem, kako mediji predstavljajo informacije 
	 		o znanstvenih raziskavah in kateri mediji dostopajo do informacij na to temo. Pri dodatnih vprašanjih so 
	 		anketirance spraševala še o globalizaciji in vključevanju EU v ta proces, o 50. obletnici dosežkov EU razvoja 
	 		okolja, zunanje in priseljevalne politike in predsednikovanju svetu EU. Demografski in drugi osebni podatki 
	 		vključujejo še starost, spol, nacionalnost, rojstno poreklo (osebno in starševsko), zakonski stan, levo-desno 
	 		politično samoopredelitev, poklic, starost ob zaključku izobraževanja, sestavo gospodinjstva, lastništvo 
	 		stacionarnega ali mobilnega telefona ter drugih trajnih dobrin, vrsto in velikost naselja, regijo stalnega 
	 		prebivališča in jezik anketiranja.

Tags: 50. obletnica Rimske pogodbe, DRUŽBENE VREDNOTE, EU in globalno segrevanje, EU in učinki globalizacije, EVROPSKA UNIJA, Evropa dveh hitrosti, JAVNO MNENJE, MNOŽIČNI MEDIJI, NARODNO GOSPODARSTVO, PODATKI, RAZISKOVANJE, ZNANSTVENA RAZISKAVA, dostop oblasti do osebnih podatkov, evropska zastava, simboli, evropske odločitve, globalizacija, informiranost o EU, klimatske spremembe, navezanost na določena območja, obveščenost o evropskih političnih zadevah, obveščenost o varstvu osebnih podatkov, odločitve nacionalne vlade, odnos do preteklosti, pogled na prihodnost, pogovori o političnih zadevah, politične odločitve, položaj znanstvenih raziskav v medijih, pomen EU, poznavanje Evropske Unije, poznavanje stopnje brezposlenosti, poznavanje stopnje gospodarske rasti, poznavanje stopnje inflacije, predstava o EU, prepričevanje ostalih o svojem stališču, prihodnost Evrope, primerjava stanja Slovenije in EU, razvijanje politik EU, spremljanje množičnih medijev, statistični podatki, ugled EU, ustvarjanje skupnosti državljanov EU, učinkovitost ukrepov, vidiki krepitve EU, vloga evropskih teles, zadovoljstvo z življenjem, zakon o varovanju osebnih podatkov, zanimanje za teme v poročilih, zanimanje za znanstveno raziskovanje, zaupanje v evropske institucije, zaupanje v medije, zaupanje v uradno statistiko, članstvo v EU
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE