AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Politična participacija in enakost v sedmih državah 1966-71

Raziskava je sestavljena iz sedmih delov, zbirke podatkov iz šestih držav (Avstrije, Indije, Japonske, Nizozemske, Nigerije in Jugoslavije) ter primerjalne mednarodne datoteke podatkov. Anketiranje je potekalo med leti 1966 in 1971 v sedmih državah, vkjlučno z Združenemi državami Amerike (podatki za ZDA se nahajajo v raziskavi POLITICAL PARTICIPATION IN AMERICA, 1967 [št. ICPSR 7015], in so vključeni v mednarodno datoteko). Jedro raziskave sestavljajo vprašanja na temo politične participacije pri zadevah lokalnega in nacionalnega značaja. Zastavljena vprašanja so zadevala različna področja politične participacije: vključenost v politične organizacije na lokalni in nacionalni ravni, sodelovanje v formalnih in neformalnih skupinah, obseg stikov z javnimi uslužbenci, stališča do aktualnih političnih in družbenih sprememb ter splošno zanimanje respondentov za politične procese. Sledijo osnovne demografske spremenljivke. Poleg tega pa vsaka nacionalna raziskava vključuje nekaj specifičnih tem.

Tags: Avstrija, DRUŽBENE NAVADE, Indija, Japonska, Jugoslavija, Nigerija, Nizozemska, ORGANIZACIJA, POLITIČNA SPREMEMBA, POLITIČNO STALIŠČE, SODELOVANJE, STALIŠČE, Združene države Amerike, mednarodne primerjave, participacija v lokalni skupnosti, politična interakcija, politična participacija, politična stališča in politično vedenje, politična učinkovitost, politične aktivnosti, politične organizacije, politične zadeve, primerjalno družboslovno raziskovanje, stališča in socialno vedenje
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Prehranjevalne navade v Sloveniji

Prvi sklop vprašanj se nanaša na prehranjevalne navade v gospodinjstvu anketiranca. V njem so vprašanja glede pogostosti uživanja dnevnih obrokov, pripravi in nakupu hrane ter izdatkih za njen nakup. Drugi sklop vprašuje po osebnih prehranjevalnih navadah. V tem sklopu najdemo najprej vprašanja o nakupovalnih navadah anketiranih oseb, ki jim sledijo vprašanja v zvezi z njihovim prehranjevanjem. Na začetku je nekaj vprašanj glede pomena izbranih lastnosti hrane za vsakodnevno prehrano anketiranih oseb. Temu sledijo vprašanja v zvezi z njihovimi prehrambenimi navadami, ki ga zaključi blok vprašanj glede pogostosti uživanja posameznih vrst živil. Na koncu pa so vprašanja glede uporabe gotove oz. napol pripravljene hrane in odnosa do kuhanja. Zadnji sklop predstavljajo demografska vprašanja.

Tags: DRUŽBENE NAVADE, HRANA , KUHANJE, PREHRAMBENE NAVADE, PRIPRAVA HRANE, VARNA HRANA, dejavniki vpliva na nakup hrane, demografija, gospodinjstva, kraj posameznega obroka, kuhanje, lastnosti hrane pomembne za vsakdanjo prehrano anketiranca, nakup živil, nakupovalne navade, obiskovanje restavracij, odnos do kuhanja, pogostost uživanja zajtrka, kosila, večerje, pomen lastnosti živil, posamezne vrste živil, približna ura posameznega obroka, priprava živil, simbolni vidiki prehranjevanja, stroški nakupa živil, trditve o hrani, trditve o prehranjevanju, uporaba že pripravljene hrane, uživanje "zdravih" živil, uživanje dnevnih obrokov, uživanje hrane, uživanje izbranih živil, uživanje posameznih vrst živil, viri preskrbe z živili (formalni/neformalni), zadovoljstvo in užitki
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Sociološko prostorska analiza Prešernovega trga v Ljubljani

Raziskava je analizirala odziv javnosti na predlog preureditve Prešernovega trga v Ljubljani leta 1988. Ključno dejanje preureditve je bila predvidena postavitev vodnjaka - fontane v središče trga. Zaradi občutljivih simbolnih in identitetnih pomenov tega središčnega mestnega prostora, deloma pa tudi zaradi specifičnih političnih razmer v Sloveniji leta 1988, je namera sprožila številne in zelo burne odzive. Analiza je zajela preko 3000 zapisov, zbranih v knjigi pripomb, ki je bila ponujena ob razstavitvi fontane v merilu 1 : 1 na predvideni lokaciji. Velika večina pripomb je odločno nasprotovala predvideni preureditvi. Z analizo diskurzov se je pokazala raznovrstnost simbolnih in identitetnih pomenov in odnosov do mestnega prostora. Poleg tega je analiza identificirala tudi »neprostorske« tj. splošne družbeno kritične vsebine pripomb, ki jih je sprožil predvideni poseg v občutljiv mestni prostor.

Tags: IDENTITETA, KULTURNA IDENTITETA, MESTO, OBNOVA MESTA, PROSTOR, URBANI PROSTOR, estetske presoje, identiteta mesta, ideološki registri, javno mnenje, komuniciranje z javnostmi, legitimnost urbanizma, nelegitimnost urbanizma, prenova starega mesta, presoje posegov v prostor, prostorske vrednote, prostorski diskurzi, prostorski konflikti, sodelovanje javnosti, urejanje prostora, zbiranje pripomb
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Percepcije slovenske integracijske politike

Namen raziskave je pridobiti stališča in mnenja priseljencev in potomcev priseljencev s prostora nekdanje Jugoslavije o njihovi družbeni vključenosti/izključenosti in zbrati podatke, ki predstavljajo kakovostno izhodišče za dograjevanje obstoječe slovenske integracijske politike. Raziskava je osredotočena na najštevilčnejšo populacijo neslovencev – priseljence in njihove potomce s prostora nekdanje Jugoslavije, ki imajo slovensko državljanstvo. Strukturiran vprašalnik je vključeval štiriindevetdeset vprašanj, razvrščenih v devet tematskih sklopov: kakovost življenja, šola in jezik, mediji, religija, socioekonomski položaj, kultura, stiki, politična participacija.

Tags: DRUŽBENA IZKLJUČENOST, JEZIK, KULTURA, PRISELJENEC, PROSTI ČAS, SOCIALNO IZKLJUČENI, diskriminacija na podlagi nacionalnosti, država rojstva, etnična nestrpnost, etnična/narodna pripadnost prijateljev, jezik, kakovost življenja, kulturne aktivnosti, materialni položaj gospodinjstva, mnenje o pobudah za odpravo dvojnega državljanstva, nacionalna in etnična identiteta, odnos do kulturnih društev etničnih/narodnih skupnosti, odnos do priseljencev, politična participacija, prosti čas, religija, sprememba imena, spremljanje množičnih medijev, stališče o izgradnji džamije, teritorialna navezanost, teritorialna pripadnost, tuji množični mediji, zadovoljstvo z zaposlitvijo, zadovoljstvo z življenjem, zaposlitvene možnosti, zaupanje ljudem, ŠOLA
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Pomen zunanjega izvajanja dejavnosti pri snovanju razvojne politike organizacije, 2015

Namen raziskave je preučiti značilnosti zunanjega izvajanja dejavnosti na področju logističnih in IT-storitev in pomena tovrstnega
        načina obvladovanja poslovnih procesov na snovanje razvojne politike posamezne organizacije. Cilj raziskave je opredeliti bistvene pomenske značilnosti, učinke in vplive zunanjega
        izvajanja dejavnosti na posamezno organizacijo, natančneje na Pošto Slovenije; identificirati kratkoročne in srednjeročne poslovne strategije organizacij različnih gospodarskih panog
        z osredotočanjem na področje oddajanja logističnih in IT-storitev v zunanje izvajanje; ugotoviti kolikšen je pri tem pričakovani bodoči tržni potencial Pošte Slovenije in katere panoge izkazujejo
        največjo perspektivo ter potrebo po prilagajanju poslovnega modela in morebitno redefinicijo razvojnih politik; ugotoviti kateri segment oziroma kriterij/lastnost je v okviru logističnih
        oziroma IT-storitev organizacijam višjega pomena; ugotoviti razloge zaradi katerih so/bi organizacije bile pripravljene s Pošto Slovenije sodelovati v prihodnje ter ugotoviti delež organizacij,
        ki sodelovanje s Pošto Slovenije zavračajo.

Tags: IT-storitev, ORGANIZACIJA, PODJETJE, POŠTNI URAD, PREVOZ BLAGA, Pošta Slovenije, RAZVOJ, RAZVOJNA POLITIKA, RAZVOJNI PROGRAM, TRG, organizacija, razvojna politika, zunanje izvajanje dejavnosti
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Oblikovanje policy mrež in lobiranje v Sloveniji, 2012

 
		 	Z že zbranimi podatki iz prejšnje raziskave iz leta 1996 je bila izvedba raziskave spomladi 2012 izpeljana z enakim glavnim raziskovalnim vprašanjem, oblikovanje policy omrežja v obdobju političnih sprememb. Namen raziskave je bil analizirati vpliv slovenske integracije v Evropsko unijo na strategije interesnih skupin skozi čas in skozi različna obdobja (pred pridružitvijo, v obdobju pridružitve ter polnopravno članstvo). Zato so bila v vprašalnik dodana vprašanja, ki se osredotočajo prav na mednarodno delovanje in sodelovanje interesnih skupin.
		 	

Tags: ELITA, INTERESNA SKUPINA, LOBIRANJE, MEDNARODNO SODELOVANJE, OBLIKOVANJE POLITIK, ORGANIZACIJA, POLITIČNA SPREMEMBA, POLITIČNA STRANKA, interesne skupine, lobiranje, odnos do politike, policy omrežja, povezovanje z Evropsko unijo, proces oblikovanja javnih politik
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Lokalna in regionalna razvojna jedra

Namen raziskave je proučiti razvojne potenciale, inovativne akterje in podporne institucije (kot so inkubatorji in tehnološki parki), kako se v neki regiji oblikujejo, kako med seboj sodelujejo ter komunicirajo, zlasti z vidika prenosa znanja in dela na skupnih projektih ter kakšno vlogo imata pri tem civilna družba in nevladne organizacije. Teoretična predpostavka je, da je gostota teh organizacij pomembna za oblikovanje in difuzijo socialnega kapitala. Civilnodružbene (nevladne) organizacije so lahko posredno ali neposredno vključene v lokalne razvojne projekte.

Tags: INOVACIJA, PRENOS INFORMACIJ, RAZVOJ, RAZVOJ LOKALNE SKUPNOSTI, RAZVOJNI PROGRAM, REGIONALNI RAZVOJ , SOCIALNI KAPITAL, civilna družba, inovativna jedra, nevladne organizacije, podporne institucije, prenos ekonomskega znanja, regionalni razvoj
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Analiza ključnih vplivov deležnikov na razvoj nevladnih izobraževalnih organizacij, 2014

Cilj raziskave je bil raziskati interese, ki jih imajo vplivni deležniki, tako notranji kot zunanji, v nevladnih organizacijah na področju izobraževanja in ugotoviti odnose med
        interesi le-teh. Uresničevanje različnih interesov notranjih in zunanjih deležnikov se je ugotavljalo s pomočjo trditev v povezavi s pomembnostjo vpliva posamezne prakse/mehanizma na delovanje nevladne organizacije.

Tags: IZOBRAŽEVALNI SISTEMI IN INSTITUCIJE, KAZALEC USPEŠNOSTI, NEVLADNA ORGANIZACIJA, ODGOVORNOST, RAZVOJ, RAZVOJNI PROGRAM, UPRAVA PODJETJA, nevladne organizacije, odgovornost, poslanstvo, upravljanje, uspešnost
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Raba interneta v Sloveniji (RIS), 2000/2001

Raziskava RIS 2000 med šolskimi zavodi je bila izvedena v letu 2000 že petič. Večino vprašanj je ohranjenih še iz vprašalnika, uporabljenega leta 1996, ko je raziskava potekala prvič. Vprašanja v prvih dveh letih so se nanašala v večji meri na tehnološke vidike uporabe Interneta, v letu 1998 pa se je zanimanje raziskovalcev razširilo še na vsebinske poglede, na samo uporabo Interneta v šolah, težave, ki omejujejo njegovo uporabo in vire financiranja. Tudi v tokratni raziskavi sta bila sestavljena dva vprašalnika, eden za ravnatelja/ico, drugi, pa za osebo, ki se v zavodu ukvarja z delom, povezanim z uporabo računalnikov ("računalničarjem" ).

Tags: DOSTOP DO INTERNETA, ELEKTRONSKO POSLOVANJE, INTERNET, IZOBRAŽEVALNA USTANOVA, Internet, RAČUNALNIŠKA PISMENOST, RAČUNALNIŠKO IZOBRAŽEVANJE, anketiranje po WWW, domača stran, elektronska pošta, lokalno omrežje in ISDN, opremljenost z računalniki, ponudniki dostopa, zadovoljstvo z računalniško opremo, šolski zavod
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Raba interneta v Sloveniji

Zaradi kontinuitete podatkov je v vprašalniku večina vprašanj, ki so bila postavljena v prejšnjih dveh letih. Leta 1998 je bil vprašalnik RIS razširjen še na mnenja in ocene o namenu uporabe, možnostih uporabe, razlogih za (manjšo) intenzivnost uporabe, posledicah, ki jih uporaba prinaša, področjih uporabe, interesu za elektronsko komuniciranje. Vprašanja so bila postavljena v dveh vprašalnikih - eden je bil namenjen ravnatelju, drugi pa tisti osebi, ki se v instituciji ukvarja z dejavnostmi, ki so povezane z uporabo interneta (računalničarju). Nekatera vprašanja so bila postavljena v obeh vprašalnikih. Oba odgovarjata na vprašanja številu računalnikov v zavodu, dostopom do interneta, o zadovoljstvu s številom in zmogljivostjo računalnikov, programsko opremo, za katere dejavnosti internet uporabljajo, kako močno posamezni dejavniki zavirajo uporabo interneta, ocenijo tudi uporabo interneta v naslednjem letu, pomembnost interneta za dejavnost zavoda, pozitvne oz. negativne posledice uporabe in zadovoljstvo s poznavanjem interneta v zavodu. Ravnatelju so posebej namenjena vprašanja o virih financiranja računalniške opreme, možnostih komuniciranja s posameznimi subjekti in ocena pomembnosti posameznih vzgojno-izobraževalnih komponent. Računalničar odgovarja na vprašanja, ki se tičejo tehničnih vidikov opremljenosti (lokalno omrežje, ISDN priključek, način dostopa do interneta, uporaba posameznih storitev, domača stran, možnosti učencev, da uporabljajo internet, uporaba pri posameznih šolskih predmetih, ocenijo tudi ponudnika dostopa). Med podatki so še funkcija osebe, ki je izpolnjevala anketo, tip šolskega zavoda, število zaposlenih in število učencev (dijakov, otrok) v organizaciji ter regija.

Tags: ARNES, DOSTOP DO INTERNETA, ELEKTRONSKO POSLOVANJE, INTERNET, IZOBRAŽEVALNA USTANOVA, Internet, RAČUNALNIŠKA PISMENOST, RAČUNALNIŠKO IZOBRAŽEVANJE, domača stran, elektronska pošta, informacijska tehnologija, šolski zavod
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Raba Interneta v Sloveniji (RIS)

Zaradi zagotavljanja kontinuitete podatkov je v vprašalniku večina vprašanj, ki so bila postavljena v prejšnjih letih. Raziskava RIS "Anketa med šolskimi zavodi" poteka že od leta 1996. Leta 1998 je bil vprašalnik RIS precej razširjen. Vprašanja v prvih dveh letih so se nanašala v večji meri na tehnološke vidike uporabe interneta, v letu 1998 pa se je zanimanje raziskave razširilo na vsebinske poglede, na samo uporabo Interneta v šolah, težave, ki omejujejo njegovo uporabo in vire financiranja. Od leta 1998 naprej je vprašalnik razdeljen na dva dela, eden je namenjen ravnatelju, drugi osebi, ki se v zavodu ukvarja z računalniki. Večina vprašanj je enakih v obeh vprašalnikih.

Tags: DOSTOP DO INTERNETA, ELEKTRONSKO POSLOVANJE, INTERNET, IZOBRAŽEVALNA USTANOVA, RAČUNALNIŠKA PISMENOST, RAČUNALNIŠKO IZOBRAŽEVANJE, Uporaba računalnikov, domača stran, elektronska pošta, informacijska tehnologija, ocena storitev ARNES, omrežje in dostopnost do interneta, ponudnik dostopa, uporaba interneta, vzroki za majhno izkoriščenost interneta, zadovoljstvo s ponudniki dostopa, zadovoljstvo s poznavanjem interneta, šolski zavodi
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vloga množičnih medijev v srbsko-hrvaškem konfliktu

Z raziskovalno nalogo je projektna skupina preko analize množičnih medijev skušala prispevati k razumevanju srbsko-hrvaškega konflikta, zlasti pa poudariti pomen psihološkega faktorja v vojskovanju. Iskali so glavne indikatorje izkrivljene podobe v vojnem konfliktu, katere namen je ohraniti idealizirano podobo strani v konfliktu pred bralci. Poudarek je na identifikaciji agresorja in na podobi glavnega krivca v vojni. Cilj naloge je tudi dobiti oceno o učikovitosti delovanja vojne propagande. Raziskovalna naloga se problema prijema s primerjavo medijev v obeh državah; Hrvaški in Srbiji.

Tags: Evropska unija in sorodne teme, Hrvaška v vojni, Jugoslavija, KRAJEVNI MEDIJI, MEDIJSKO POROČANJE, MNOŽIČNI MEDIJI, NOTRANJI POLITIČNI KONFLIKT, Osijek v času napadanja, Srbija v vojni, Srbska nacionalna integriteta, VOJNA, Zagreb, internalizacija konflikta, mednarodna prepoznavnost Republike Hrvaške kot samostojne države, novice o vojnem stanju Vukovarja, obleganje Dalja, obleganje Kijeva, obstreljevanje mest, odnos do orožja, omemba propagandne v vloge medijev, percepcija Hrvaško-srbskega konflikta, podpisan sporazum z JNA, pogled na Evropo, politično delo Miloševića, politično delo Tuđmana, pomen psihološke vojne, poročanje medijev o obleganju, posledice oboroženega napada, prepiri med različnimi narodnostmi, problemi z begunci, spopadi za Vukovar, travme otrok zaradi vojne, uglednost političnih osebnosti v času vojne, vloga mirovnih sil, vloga obrambe, vojaški napadi na Dubrovnik, vojaški napadi na Osijek, vojna, vojno polje, vpliv javnega mnenja na celotno sliko dogajanj, vpliv televizijskih poročil na stališče o vojni, vprašanje sklepanja premirja, časniki kot mediji za posredovanje sporočil vojnega stanja, ŽRTEV VOJNE, žrtve agresije
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Deseta obletnica samostojne države

Namen raziskave je ugotoviti mnenje anketiranih o tem, ali je samostojna država izpolnila njihova pričakovanja in na katerem prodročju. Poleg tega pa tudi mnenje o tem katerim področjem mora država v prihodnosti posvetiti največ pozornosti.

Tags: DRUŽBENA SPREMEMBA, DRUŽBENA STALIŠČA, DRUŽBENE NAVADE, DRŽAVNA POLITIKA, POLITIČNA SPREMEMBA, pričakovanja, problematika na državni ravni, problematika v slovenski družbi, samostojna država
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vpliv družbene neenakosti na samorealizacijo osebnosti

Namen raziskave je bilo raziskati vpliv problema družbene neenakosti na vertikalno mobilnost in samoupravno aktivnost ter še posebej na psihološke variable v zvezi z obema vplivoma. Osrednji psihološki pojem, kateremu je bila posvečena največja pozornost, je samorealizacija osebnosti. Avtor je želel raziskati temeljne osebnostne strukture, ki pogojujejo človekovo samorealizacijo in njegove značilnosti samoupravljalstva. To je bil namen meriti ravno z dvema temeljnima faktorjema, faktorjem svobodnosti in faktorjem odprtosti. Naslednji problem, ki je bil zastavljen v okviru raziskave je bil problem vrednot povezan s samoupravljanjem in samorealizacijo. Tretji problem je bil problem družbene neenakosti. In sicer podrobneje pogledati kaj pri samorealizaciji vpliva na procese družbene neenakosti, da ni to le neenakost v dohodkih ali objektivnih razmerah v katerih živijo ljudje, pač pa gre v tem primeru dosti bolj za izobrazbo staršev, družbena aktivnost, kreativne dejavnosti in družbena angažiranost.

Tags: DRUŽBENA NEENAKOST, KAZALEC USPEŠNOSTI, OSEBNOST, OSEBNOSTNA ZNAČILNOST, VREDNOTA, koristnosti pri delu, kraj bivanja, mnenje o iskanje vredno opravljanega dela, mnenje o porabi družbenega denarja za reševanje družbenih problemov, mnenje o smislu življenja, navedba funkcije v različnih organizacijah, navedba pomembnejših življenjskih vrednot, navedba rednih prostočasnih aktivnosti, navedba vključenosti v različne organizacije, način doseganja sprememb v svojem okolju, ocena prizadevanja profesorjev v srednji šoli za nudenje pomoči dijakom, ocena splošnega vedenja anketirančeve matere, ocena splošnega vedenja anketirančevega očeta, ocenjevanje različnih stališč, poizkušanje doseganja sprememb v svojem okolju, poklic matere, poklic očeta, regija stalnega prebivališča, spol, vrsta stalnega prebivališča
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Spolno vedenje slovenskih srednješolcev, 2004

Namen razsikave je pridobiti informacije o spolnem vedenju srednješolcev v Sloveniji, o poznavanju kontracepcije in spolno prenosljivih okužb, o virih informacij o spolnosti, o uporabi kontracepcije. Spomladi leta 2004 smo z anonimnim anketnim vprašalnikom anketirali 2388 srednješolcev 1. in 3. letnikov v 48 naključno izbranih slovenskih srednjih šolah. Za prikaz podatkov smo uporabili deskriptivno analizo.

Tags: MLADOSTNIK , SPOLNA OSVEŠČENOST, SPOLNO PRENOSLJIVA BOLEZEN, SPOLNO VEDENJE, SPOLNO ZDRAVJE, SPOLNOST, SREDNJEŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, kondom, kontracepcija, mladostniki, spolni odnos, spolno prenosljive okužbe, število spolnih partnerjev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Spolno vedenje ljubljanskih srednješolcev, 1994

Namen raziskave je pridobiti informacije o spolnem vedenju ljubljanskih srednješolcev, o poznavanju kontracepcije in spolno prenosljivih okužb, o virih informacij o spolnosti, o uporabi kontracepcije. Tvegano spolno vedenje mladostnikov ima lahko kratkotrajne kot tudi dolgotrajno posledice, kot so prezgodnja in večinoma neželena nosečnost, splavom in spolno prenosljive bolezni. Če želimo mlade vzgojiti za odgovorno spolno vedenje moramo vedeti, koliko jih že ima spolne odnose, kaj vedo o kontracepciji in spolno prenosljivih bolezni ter ali je njihov odnos do lastne spolne aktivnosti odgovoren. Raziskavo smo izvedli na reprezentativnem vzorcu 1723 dijakov in dijakinj 1. in 3. letnikov ljubljanskih srednjih šol. Podatke smo zbirali s pomočjo anketnega vprašalnika, ki je vseboval 25 vprašanj o spolnem vedenju, poznavanju kontracepcije in spolno prenosljivih bolezni, virih informacij o kontracepciji in spolnosti ter o stališčih mladih o spolnosti in neželenih posledicah le-te. Anketa je potekala v februarju 1994.

Tags: MLADOSTNIK , SPOLNA OSVEŠČENOST, SPOLNO PRENOSLJIVA BOLEZEN, SPOLNO VEDENJE, SPOLNO ZDRAVJE, SPOLNOST, SREDNJEŠOLSKO IZOBRAŽEVANJE, kondom, kontracepcija, mladostniki, spolni odnos, spolno prenosljive okužbe, število spolnih partnerjev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 2000/1

Vprašalnik je sestavljen iz osmih sklopov vprašanj. Prvi sklop vsebuje vprašanja o osebni sreči, kvaliteti življenja in življenjskem standardu intervjuvanca in njegove družine, o odnosu do različnih skupin ljudi in zaupanju do ljudi in institucij. V drugem sklopu se nahajajo vprašanja, ki zadevajo vlogo države in oceno stanja gospodarstva na Slovenskem. Tretji sklop je posvečen vprašanjem o politiki, oceni zadovoljstva z demokracijo, naklonjenosti posameznim političnim strankam in politikom. Četrti sklop je posvečen intervjuvančevemu spremljanju medijev. Peti blok zadeva odnos do politikov in politike ter način vodenja države in političnih strank, šesti blok pa stališča o pridruževanju Slovenije Evropski uniji. V sedmem sklopu so vprašanja o športnih in rekreacijskih aktivnostih intervjuvancev, v osmem pa demografska vprašanja.

Tags: "nedeljsko vprašanje", DEMOKRACIJA, DRUŽBENA STALIŠČA, DRUŽBENE NAVADE, Evropska unija, JAVNO MNENJE, MNOŽIČNI MEDIJI, POLITIKA, POLITIČNA STRANKA, SREČA, STRANKARSKA PRIPADNOST, bližina in naklonjenost političnim strankam in političnim voditeljem, demografija, kako ljudje zaupajo, koga ste in boste volili, mnenja in trditve o politiki in demokraciji, mnenja o političnih strankah, načini vodenja države in politične stranke, ocena objektivnosti poročanja, ocena razmer v katerih živi družina, ocena stanja gospodarstva, odnos do oblasti in volitev, odnos do različnih skupin ljudi, pogled na partizanstvo in domobranstvo, poštenost volitev, prebiranje časopisov, revij in tednikov, presoja stanja v slovenski družbi, primerjava življenja z razmerami pred leti, razlike v osebnih dohodkih, razmerje med svobodo in enakostjo, razpravljanje o politiki, referendum o pristopu k Evropski uniji, religioznost in javne funkcije, spremljanje televizijskih in radijskih oddaj, ugled oseb iz političnega življenja, ugledni in neugledni poslanci, uvrstitev intervjuvanca in strank na lestvici levo-desno, vlada in obdavčitev, pokojnine ter plače, vpliv na volilne izbire, za kaj naj bo odgovorna država, zadovoljstvo s stanjem in delovanjem demokracije, zadovoljstvo z izidom volitev in oblikovanjem koalicije, zanimanje za politiko, čemu naj vlada nameni več denarja, čigave interese zastopajo stranke, članstvo v Evropski uniji, šport in rekreacija
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE