AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Vpliv organizacijskega učenja in inovacij na uspešnost poslovanja v turških podjetjih, 2009

Namen raziskave je bil predstaviti in preizkusiti model izboljšanja inovativnosti na temelju vpliva kulture organizacijskega učenja. Koncept kulture organizacijskega učenja je bil predstavljen in definiran kot skupek norm in vrednot o delovanju organizacije (
,
,
,
,
). Te norme in vrednote naj bi podpirale sistematične, poglobljene pristope, ki stremijo k doseganju višje stopnje organizacijskega učenja. Elementi procesa organizacijskega učenja, ki so bili uporabljeni, so pridobivanje informacij, interpretacija informacij ter vedenjske in kognitivne spremembe. Znotraj teoretičnega okvira konkurenčnih vrednot kultura organizacijskega učenja pokriva nekatere vidike vseh štirih različnih tipov kultur: timske, razvojne, hierarhične in racionalne. Konstrukta, ki sestavljata inovativnost, sta inovativna kultura in inovacije, ki jih sestavljajo tehnične (v proizvodih in storitvah) in administrativne (v procesih). Uporabljeni so bili podatki, pridobljeni od 112 turških podjetij, ki zaposlujejo več kot 50 ljudi. Vpliv kulture organizacijskega učenja je bil empirično preverjen z uporabo linearnega strukturnega modeliranja.

Tags: INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE, KAZALEC USPEŠNOSTI, PODJETJE, UPORABA INFORMACIJ, USPEŠNOST DELOVANJA, inovativna kultura, inovativnost, kakovost informacij, kognitivne spremembe, ocena uspešnosti poslovanja, organizacijska kultura, organizacijsko učenje, podajanje informacij, pridobivanje informacij, procesna usmerjenost, uspešnost, vedenjske spremembe
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Družbena stratifikacija in mobilnost v jugoslovanski družbi 1974

Namen raziskave je opis in analiza procesov stratifikacije in mobilnosti v tedanji družbi po preteku petindvajsetih let socialitične revolucije. Raziskovalci so skušali odgovoriti na dve ključni vprašanji: (1.) ali je revolucija preoblikovala predvojno razslojenost jugoslovanske družbe in (2.) ali je moč razbrati trende, ki nakazujejo postopno zmanjševanje socialnih razlik.

Tags: DRUŽBENA NEENAKOST, DRUŽBENA STRATIFIKACIJA, DRUŽBENA STRUKTURA, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, demografija, družbena hierarhija, družbena stratifikacija, družbene institucije, družbene skupine, družbeni podsistemi, družina, industrijska organizacija, industrijska regulativa, institucionalna analiza, izobrazba, lastnina, nagrade, neenakost, poklic, politični podsistem, posameznik, pričakovanja, slojevitost, socializacija, šola
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Velenje

Raziskava analizira vpliv dolžine bivanja ter oddaljenosti na obseg neformalnih stikov, aktivnosti, informiranost in vrednote prebivalcev Velenja. Avtorji med drugim preučujejo zvezo med navedenimi in intervenirajočimi spremenljivkami, pri čemer jih zanima njihov obojestranski vpliv.

Tags: DRUŽBENE NAVADE, GIBANJE PREBIVALSTVA, Guttmanova lestvica, MESTNO PREBIVALSTVO, STALIŠČE, VREDNOTA, Velenje, aktivnost, demografija, fizična distanca, funkcionalna distanca, indikatorji informiranosti, informiranost, kraj, neformalni stiki, prebivalstvo, priseljevanje, soseska, vrednote, čas bivanja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Sporazum z RKC

Namen raziskave je ugotoviti stališče anketiranih do sporazuma o urejanju pravnega položaja rimokatoliške cerkve v Sloveniji, sklenjenega med Republiko Slovenijo in Svetim sedežem. Anketirane se je spraševalo tudi o možnih oblikah ureditve odnosa z rimokatoliško cerkvijo.

Tags: CERKEV, CERKEV IN DRŽAVA, RELIGIJA, podpora meddržavnim sporazumom, rimokatoliška cerkev, sporazum med R Slovenijo in Svetim sedežem, verska vzgoja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 2006/1

Vsebina raziskave je proceduralno ekvivalentna ponovitev Evropske družboslovne raziskave (ESS06). 
	 		Zajeta so razna področja; uro dolg osebni intervju je vključeval vprašanja glede različnih osrednjih tem, ki so bile tudi del 
	 		prejšnjih dveh serij ESS, in še dveh modulov, ki se pojavijo samo v tretji seriji in jih sestavljajo vprašanja glede 
	 		osebnega in družbenega dobrega počutja ter glede načrtovanja življenjske poti.
	 		Primerjalne raziskave: ADP - IDNo: SJM921, ADP - IDNo: SJM942, ADP - IDNo: SJM952, ADP - IDNo: SJM042, ADP - IDNo: SJM061.
	 	

Tags: DRUŽBENE NAVADE, DRUŽBENE VREDNOTE, MNOŽIČNI MEDIJI, POLITIKA, STALIŠČE, ZADOVOLJSTVO, državljanstvo, kazalci subjektivne blaginje, narodnost staršev, načrtovanje življenjske poti, obiskovanje verskih obredov, občutek osebne sreče, občutek varnosti, ocena demografije, ocena uspešnosti delovanja državnih organov, ocena zdravstvenega stanja, odnos do priseljencev, pogledi na upokojevanje, politična participacija, prostovoljne dejavnosti, razlike v dohodkih, sestava gospodinjstva, socialni stiki, spolne norme, spremljanje množičnih medijev, starostne norme, strankarske preference, udeležba na volitvah, ukvarjanje s športom, uporaba interneta, varnost zaposlitve, volilne preference, voljena stranka, vpliv priseljevanja na nacionalno gospodarstvo, zadovoljstvo z delovanjem demokracije, zadovoljstvo z razmerami v slovenskem gospodarstvu, zadovoljstvo z zaposlitvijo, zadovoljstvo z življenjem, zanimanje za politiko, zaposlenost, zaupanje v državne organe, zaupanje v politične institucije, zaupanje v sočloveka, članstvo v političnih strankah, ŽIVLJENJSKE RAZMERE
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Evrobarometer 71.2


				Ta izvedba Evrobarometra pri anketirancih poizveduje o standardnih kazalcih Evrobarometra, kot na primer: kako zadovoljni so s svojim sedanjim življenjem. 
				Dodatna vprašanja se osredotočajo na respondentove trenutne življenjske razmere v primerjavi s tistimi izpred 5 let, 
				na pričakovanja za prihodnost, kar vključuje službo, brezposelnost, finančno situacijo, neenakost, cenovno dostopnost energije in stanovanja ter ekonomsko situacijo v državi.
				Nadaljnja vprašanja so se osredotočala na 4 glavna področja: (1) evropske zaposlitvene in socialne politike, (2) diskriminacijo, (3) razvojno pomoč in (4) storitve v zračnem prometu. 
				Prvi tematski sklop je poizvedoval o respondentovi seznanjenosti z Evropskim Socialnim Skladom (ESF), vprašani so bili o preteklih in sedanjih delodajalcih, o svojih najboljših lastnostih pri iskanju zaposlitve, 
				o usposabljanju, o tem, kakšna je verjetnost, da bi našli novo službo, če bi bili odpuščeni ter o tem, ali menijo, da ima Evropska Unija pozitiven ali negativen vpliv na zaposlitev in socialne politike. 
				Pri drugi temi so bili vprašani o diskriminaciji, osnovani na etničnem izvoru, spolu, spolni orientaciji, starosti, religiji in invalidnosti. 
				Vprašani so bili o obsegu diskriminacije v njihovi državi ter o tem, ali je diskriminacije v primerjavi s petimi leti nazaj manj ali več. 
				Prav tako so odgovarjali o osebnih izkušnjah z diskriminacijo v zadnjem letu, raznolikosti v medijih in na delovnem mestu, o tem, kako lahko ekonomska kriza vpliva na diskriminacijo ter o njihovi identifikaciji z manjšinami. 
				V tretjem tematskem sklopu so bili respondenti vprašani o pomembnosti pomagati ljudem v državah v razvoju, razvojnih ciljih tisočletja, motivih bogatih držav, ki bi pomagale tistim v razvoju, državah, ki so v najboljšem položaju, 
				da pomagajo državam v razvoju, velikih izzivih, s katerimi se soočajo države v razvoju in o prispevku EU k razvoju. Zadnja tema se je zaključila z vprašanji o uporabi zračnega prometa, 
				poznavanju pravic potnikov in zadovoljstvu ter izkušnjami s storitvami zračnega prometa. Demografski sklop je vključeval vprašanja o politični samoopredelitvi levo-desno, poklicu, starosti ob zaključku izobraževanja, 
				sestavi gospodinjstva, verski opredelitvi, lastništvu stacionarnega ali mobilnega telefona ter drugih trajnih dobrin, uporabi interneta, finančni situaciji, družbenem položaju, o pripadnosti manjšini, tipu in velikosti naselja, 
				regiji prebivanja in jeziku anketiranja. 
			

Tags: DELO IN ZAPOSLOVANJE, DISKRIMINACIJA, DOHODKOVNA POLITIKA, EVROPSKA UNIJA, Evropska Unija, Evropski socialni sklad, JAVNO MNENJE, LETALSKI PROMET, RAZVOJNA POMOČ (MEDNARODNA), SOCIALNA POLITIKA, VARNOST V ZRAČNEM PROMETU, ZRAČNI PREVOZ, diskriminacija, diskriminirane socialne skupine, države v razvoju, etnične manjšine, ocena različnih vidikov kakovosti storitev letalskega prevoza, ocena zadovoljstva z življenjem na splošno, pričakovanja o finančnem stanju respondentovega gospodinjstva, pričakovanja o življenju na splošno, socialna politika, zaposlenost
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Problemi socialne in prostorske transformacije krajevne skupnosti Rakova Jelša v Ljubljani

Bistvene značilnosti družbeno prostorskega neskladja so vzroki v strukturi prostora, ki izhajajo iz neskladnosti med procesi industrializacije in urbanizacije. Za takšen sintetičen prikaz, ki ga bomo v raziskavi želeli podrobneje pregledati, smo se predvsem opirali na teoretske obravnave in že narejene empirična raziskovanja nelegalne zidave. Specifičnost naselja Rakova Jelša je značilna popolna kongruenca s predlagano teorijo analiz nelegalnih zazidav. In sicer (i) formalni stanovanjski sistem zaradi svoji utopičnih razsežnosti svoje funkcije ne opravlja zadovoljivo in (ii) posledica tega je paralelen razvoj komplementarne neformalne stanovanjske prakse, kamor prištevamo tudi nelegalno stanovanjsko zidavo. Še preden pa se bomo srečali z osrednjim delom raziskave, smo naredili predhodne intervjuje z namenom da začutimo družbeno ozračje. Ki pa se je dostikrat dotikalo že naših vnaprej postavljenih hipotez, da je eden glavnih vzrokov neuspele prostorske regulacije ravno neupoštevanje diferenciranih prostorskih praks. Namen posebne vrste raziskave – študije primera je bil ne le ugotoviti, zakaj legalni sistem stanovanjske oskrbe nikakor ne omogoča zadovoljevanja stanovanjskih potreb za določene kategorije prebivalcev. Pač pa predvsem z namenom, kako se srečevati s črno gradnjo kot nujno in neizogibno posledico sistema formalne stanovanjske oskrbe. In predstaviti možne poti reševanja problema ter hkrati najti mobilizacijske potenciale črnograditeljev v legalne oblike stanovanjske oskrbe.

Tags: NASELJE, OKOLJSKA SPREMEMBA, STANOVANJE, STANOVANJSKA POLITIKA, STANOVANJSKE RAZMERE, URBANIZACIJA, finančne težave občine Vič, formalni stanovanjski sistem, implementacija strategije planerjev, južni del Rakove Jelše, krajevna skupnost Rakova Jelša, načini planske intervencije v grajeno okolje, neformalni stanovanjski sistem, nelegalna - črna gradnja, neusklajena komunikacija med planerji in prebivalci krajevne skupnosti, neusklajenost želja planerjev, nezmožnost občine za financiranje osnovno potrebnih infrastruktur v KS Rakova Jelša, odnos urbanizma in črne gradnje, planiranje kot komunikativno delovanje za boljše tehnično delo planerja, problemi nezainteresiranosti planerjev za južni del Rakove Jelše, reševanje problemov v okviru legalnega stanovanjskega sistema, severni del Rakove Jelše, strategije nelegalnih graditeljev, težave in zapleti s kanalizacijo, vprašanja glede normalizacije infrastrukture, življenjski standard v krajevni skupnosti
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
7 EU VET - Raziskava o poklicnem izobraževanju v sedmih evropskih državah

 
		 	Projekt 7EU - VET - Detailed Methodological Approach to Understanding the VET Education, je raziskovalna študija poklicnega izobraževanja, ki temelji na teoretičnih osnovah in sekundarnih analizah obstoječih dokumentov. Prav tako se naslanja na obstoječe nacionalne in EU podatke. 
		 	Projekt je osnovan na enem od ciljev Lizbonske strategije, ki je promocija in kakovost poklicnega izobraževanja. 
		 	Projekt odgovarja na naslednja znanstvena in raziskovalna vprašanja: 
		 	Ali so izobraževalni sistemi dovolj fleksibilni, da se lahko hitro odzivajo na spremembe potreb? Kako učinkoviti in uspešni so sistemi (za svetovanje in obveščanje) in ali lahko ustvarimo uspešen model, ki bi ga lahko implementirali med državami? Kakšne je percepcija mladih o poklicnem izobraževanju in kakšni so njihovi pogledi na prihodnje možnosti, kariero in mobilnost? Na kakšen način je IKT vključen v izobraževanje dijakov?	 	
		Za menarodno primerjavo je priporočjivo uporabiti podatke 17-18 letnih dijakov.  
		 

Tags: IKT, INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE, POKLICNO IZOBRAŽEVANJE, POKLICNO USPOSABLJANJE, PROSTI ČAS, ZADOVOLJSTVO, delo, kompetence, motivacija, poklicno izobraževanje, program poklicnega izobraževanja, prosti čas, zadovoljstvo, znanja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Izdelava strateškega in operativnega načrta komuniciranja z lokalnimi skupnostmi pri načrtovanju odlagališča nizko in srednje radioaktivnih odpadkov

Namen raziskave je bil izdelati načelno komunikacijsko strategijo pri lociranju in urejanju trajnega odlagališča nizko in srednjeradioaktivnih odpadkov in konkretni operativni načrt komuniciranja s prizadetimi lokalnimi skupnostmi. Raziskava je izhajala iz teoretskih spoznanj o odnosu do rizičnih tehnologij v družbah visoke moderne in iz praktičnih izkušenj z dosedanjim urejanjem te problematike v Sloveniji. Rezultat je bil pregled ključnih načel za interaktivno komuniciranje z lokalnimi skupnostmi. Na tej osnovi je bil izdelan konkretni operativni načrt za komuniciranje z lokalnimi skupnostmi pri selitvi radioaktivnih odadkov in pri urejanju trajnega odlagališča.

Tags: KOMUNIKACIJSKI PROCES, NEVARNOST, NEVARNOST SEVANJA, ODLAGANJE IN RAVNANJE Z ODPADKI, RADIOAKTIVNI ODPADKI, SKUPNOST, komuniciranje z lokalnimi skupnostmi, komunikacijski načrt, lokacija odlagališča, obvladovanje komunikacijskih kriz, proces komuniciranja, radioaktivni odpadki
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Evrobarometer 68.1

Ta izvedba Evrobarometra, pri anketirancih poizveduje o standardnih kazalcih Evrobarometra, 
		 	kot na primer kako zadovoljni so s svojim sedanjim življenjem, ali so poskušali prepričati ljudi, ki so jim blizu da delijo poglede na 
		 	teme o katerih imajo trdno mnenje, ali so razpravljali o političnih zadevah, kakšne cilje bi morala imeti njihova država in kako gledajo 
		 	na potrebo po družbenih spremembah. Dodatna vprašanja so se osredotočila na anketirančevo znanje in mnenje o Evropski uniji (EU), vključno 
		 	s tem, kako dobro se jim zdi, da so obveščeni o EU, katere vire informacijo o EU uporabljajo, ali ima njihova država koristi od članstva 
		 	v EU ter obseg njihovega osebnega interesa o EU zadevah. Drug velik povdarek raziskave se je osredotočal na Evropski parlament (EP) in uporabo medijev. 
		 	V prvi posebni temi so anketiranci odgovarjali na vprašanaj, o pridobivanju informacij, kako dobro obveščeni in podučeni se počutijo ter njihovo mnenje 
		 	o EP, vključno z njihovo podobo in vlogo. Poleg tega so morali prepoznati datum nadlednjih evropskih volitev, ki se bodo odvijale v 
		 	njihovi državi, število poslancev (EP) iz njihove države, ki sedijo v Evropskem parlamentu ter katere politike in vrednote bi moral 
		 	parlament zagovarjati kot prednostno nalogo. V drugi posebni temi so anketiranci prepoznavali televizijske 
		 	kanale, ki jih redno gledajo, radijske postaje, ki jih redno poslušajo, vsaj petkrat na teden, dnevne časopise, ki jih redno berejo 
		 	in spletne strani, ki jih redno obiskujejo, vsaj trikrat na teden. Demografski sklop je vključeval vprašanja o starosti respondenta, spolu, 
		 	nacionalnosti, rojstnem kraju (respondentovem in respondentovih staršev), o zakonskem statusu, o politični samoopredelitvi levo-desno, poklicu,
		 	starosti ob zaključku izobraževanja, sestavi gospodinjstva, lastništvu stacionarnega ali mobilnega telefona ter drugih trajnih dobrin, tipu 
		 	in velikosti naselja, regiji prebivanja in jeziku anketiranja.

Tags: DRUŽBENE VREDNOTE, EVROPSKA UNIJA, EVROPSKI PARLAMENT, JAVNO MNENJE, MNOŽIČNI MEDIJI, Slovenija predsednica Sveta Evropske Unije, VOLITVE V EVROPSKI PARLAMENT, evropske odločitve, evropske volitve, institucije Evropske unije, množični medji in Evropski parlament, moč odločanja institucij EU, navezanost na določena območja, obveščenost o evropskih političnih zadevah, odločitve nacionalne vlade, okrepitev EU, pogovori o političnih zadevah, poslanci v Evropskem parlamentu, poznavanje Evropskega parlamenta, prednostne obravnave Evropskega parlamenta, prepričevanje ostalih o svojem stališču, prihodnost EU, primerjava stanja Slovenije in EU, pričakovanja za prihodnost, razumevanje delovanja EU, skupna zunanja in varnostna politika, spremljanje množičnih medijev, ugled EU, ugled Evropskega parlamenta, vloga Evropske Unije, vloga Evropskega parlamenta, zadovoljstvo z delovanjem demokracije v Evropski uniji, zadovoljstvo z delovanjem demokracije v Sloveniji, zadovoljstvo z življenjem, zaupanje evropskim institucijam, zaupanje v institucije, članstvo v EU
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Projekt Nova Gorica 2000

Projekt Nova Gorica 2000 je bila obširna raziskava, katere namen je osvetliti odnos prebivalcev do urbanističnih vprašanj. Zato v raziskavi obravnavana sloba subjektivnih sil v usmerjanju urbanega razvoja. In sicer je šlo za področje samoupravljanja politike, urbanizma in znanosti družboslovnega raziskovanja. Delo je potekalo v dveh fazah. Najprej se opravi anketna raziskava, s katero so avtorji pridobili vpogled v to, kako občani sami doživljajo in kakšen odnos imajo do oblikovanja svojega mestnega okolja (ta del je bil dokončan februarja 1981). Druga faza, ki se bila izvedena jeseni 1982, pa je na osnovi dopolnilno zbranih informacij razširila tako teoretične predpostavke, prav tako pa z vidika ubranističnega planiranja in družbenega delovanja prinesla nova spoznanja in zavest novogoričanov. Empirično pa je naše delo doživljajo primerjave s tem, kako ljudje percipirajo svoje mesto in svoje ožje bivalno, stanovanjsko okolje.

Tags: DRUŽBENO OKOLJE, MESTO, URBANI PROSTOR, URBANIZACIJA, URBANO OBMOČJE, akcija urbanistov za zbližanje z občani, arhitektonske ovire, bivalno okolje, delovni in prosti čas, dijaški domovi, dinamika mesta, dom za ostarele, dosedanje naseljevanje, družabno življenje, enakomernejša porazdelitev naselij, hišna samouprava, individualnost v bivalnem okolju, industrija in spalna naselja, informiranje o urbanističnih zadevah, informiranje prebivalcev, izbira in oblikovanje bivališča, javne razprave, kolektivne akcije, kolektivno bivanje, lokalna ali širša družbena usmeritev, mestne dejavnosti, mestno jedro, občutek pripadnosti, oprema stanovanja, osamljenost v mestu, osebna navezanost na mesto, ožji in širši cilji, poznavanje ljudi, prevoz na delo, prihodnja dinamika rasti mesta, prijateljski odnosi, priljubljenost mesta, pripravljenost za prostovoljne akcije, prizadevanja občanov, problemi mesta, proces izgrajevanja mesta, rast mesta, reševanje posameznih problemov mesta, ritem življenja v mestu, samoprispevki, samostojnost pri delu, samski domovi, sekundarna bivališča, socialna neenakost, sodelovanje občanov, splošno zadovoljstvo z mestom, spoznavanje ob priselitvi, stiki med prebivalci, stiki z naravo, struktura stanovalcev, suburbanizacija, urejenost prostorov, vloga hišne samouprave, vloga krajevnih skupnosti, vpliv na oblikovanje in razvoj mesta, zanimanje za urbanistično problematiko, zbližanje med prebivalci, združeno delo in bivalno okolje, zgoščanje naseljevanja, značaj mesta, čas kot vrednota, časovna dinamika prehodov čez mejo, časovna organizacija dela v mestu, željeni način bivanja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovenska Mladina 2013

Osnovni namen raziskave Slovenska mladina 2013 je bil pridobiti celostno sliko o življenju slovenske mladine
	 		(med 16. in 27. letom starosti). Podobno kot raziskava v 2010, tudi študija Mladina 2013 predstavlja konceptualno in metodološko nadaljevanje
	 		tradicije raziskovanja mladih v Sloveniji, z nekaterimi podrobnejšimi dodelavami. Kot osnova za oblikovanje metodološkega pristopa so bile uporabljene 
	 		že opravljene študije mladih v Nemčiji (Hurrelmann et al., 2002, 2006), ter pristopi in koncepti, ki se pojavljajo v dosedanjem raziskovanju mladih 
	 		v Sloveniji od leta 1985 naprej. Študija Mladina 2013 in številne objave, ki so na njej temeljile, ponujajo vpogled v življenje, stališča in vedenje 
	 		ne le slovenske mladine, temveč tudi mladih iz dveh drugih držav Zahodnega Balkana: Hrvaške (IDIZ-FES Croatian 2012 Youth Study) in Kosova (IDRA-FES
	 		Kosovo 2012 Youth Study). Poleg tega so bili v okviru naše raziskave za namene primerjav uporabljeni tudi nemški podatki (Shell 2010 German Youth Study).
	 		Primerjalna narava raziskave Mladina 2013 ponuja dragocene ugotovitve na področju študij mladin in si tako prizadeva delno zapolniti raziskovalno vrzel
	 		na območju postkomunističnih držav. Med glavnimi obravnavani problemskimi sklopi so bili: demografske spremembe in medgeneracijsko sodelovanje, 
	 		izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje in podjetništvo, bivanjske in stanovanjske razmere, življenjski slogi, zdravje in dobro počutje, 
	 		uporaba medijev, politična participacija in stališča, mobilnost mladih in globalizacija in drugi.

Tags: DRUŽBENA STALIŠČA, DRUŽBENO ŽIVLJENJE, MLADINSKA KULTURA, MLADOST, MLADOSTNIK , PROSTI ČAS, ZAPOSLOVANJE MLADIH, ZDRAVJE, družbeno zaupanje, interesi, izobraževanje, kultura, materialni položaj gospodinjstva, mejniki odraščanja, mobilnost, odnosi s starši, odtujenost, partnerstvo, politična participacija, politične preference in orientacije, prijateljstvo, pričakovanja o poklicni prihodnosti, pričakovanja o šolanju, prosti čas, religioznost, socialno-ekonomski položaj mladine, stanovanjske razmere, uporaba interneta, uporaba medijev, učni uspeh, virtualizacija vsakdanjega življenja, vloga družine, vloga spolov, vrednote, zadovoljstvo z demokracijo, zanimanje za politiko, zaposlenost, zdravje, časovna orientacija, študentsko delo, življenjski stili
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mladina '98

Cilj projekta je bil analiza odgovorov mlade generacije na sedanje družbene in življenjske pogoje, posebej na težave, ki jih povzroča serija tranzicij v Sloveniji. Analiza je zasnovana na dveh tipih podatkov: 1. kvantitativna raziskava s katero smo ugotavljali osnovne socialne in življenjske pogoje, posebej tiste povezane s težavami, ki jih povzročajo tranzicijski procesi v Sloveniji, 2. kvalitativne študije (študije primerov), ki smo jih uporabili za analizo socialne ranljivosti posebnih socialnih skupin mladih. Zdi se, da mladina v Sloveniji sledi splošnim značilnostim (post)moderne mladine, za katero je značilen obrat od velikih socialnih tem, ideologij in zgodovinskih zgodb in povratek k svetu zasebnosti in vsakdanjemu življenju. Mladi v Sloveniji postajajo vse bolj občutvljivi na ogrožanje življenjskih možnosti. Neizoblikovan in neekspresiven značaj mlade generacije 90 tih v Sloveniji je po našem mnenju tudi posledica negativnih učinkov ukinjanja in preseganja madosti oz. socialne dekonstrukcije mladosti.

Tags: DRUŽBENO ŽIVLJENJE, MLADOLETNIŠKO PRESTOPNIŠTVO, MLADOSTNIK , MLADOSTNIŠTVO, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, doseženi učni uspeh, doživljanje šole, emocionalna in instrumentalna starševska podpora, informiranost, iskanje institucionalne pomoči, izobrazba staršev, lastna narodnost, lestvica avtoritarnosti, lestvica osebnostnih lastnosti (agresivnost, anksioznost, depresivnost), leto rojstva, narodnost staršev, navezanost na deželo, odnos do prostovoljnih dejavnosti, pogostost hoje zvečer ven, poraba časa, poročanje o izkušnji nasilja - žrtev, poročanje o lastni udeležbi pri delikventni dejavnosti - storilec, prijateljstvo, pričakovanja glede lastne in prihodnosti družbe, pričakovanja glede šolanja in poklicne prihodnosti, problemi in negotovost mladih, problemi v družini, religioznost, samopodoba, socialna omrežja - koga bi zaprosil za pomoč v stiski, socialni položaj staršev, spol, starost ob mejnikih odraščanja, stiki s policijo, tip naselja, vrednote, zadovoljstvo z učnim uspehom, zanimanje za razna področja, ŽIVLJENJSKE RAZMERE
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE