Evrobarometer 67.3

Ta izvedba Evrobarometra se razlikuje od standardnega Evrobarometrovega anketiranja v 
		naslednjih posebnih temah: (1) zdravje, odvisnost starostnikov od dolgoročne nege, (2) neprijavljeno delo, (3) odnos Evropske 
		unije do sosednjih držav in razvojna pomoč, (4) evrski kovanci. V sklopu prve posebne teme so respondente prosili, da ocenijo 
		svoje zdravje, pričakovano življenjsko dobo, ali so značilno omejeni pri določenih vsakodnevnih obveznostih ter da predstavijo 
		svoje izkušnje z zdravstvenimi storitvami, vključno z dostopom do njih in stroški. Poleg tega se je respondente prosilo, da 
		navedejo osebe, ki potrebujejo dolgoročno nego, da delijo svoje mnenje in izkušnje z načrtovanjem in izvedbo dolgoročne nege 
		za starostnike, vključno s stroški zdravstvene nege, da ocenijo tveganja zlorabe, ki so jim odvisni starostniki izpostavljeni, 
		ter da ocenijo potrebo za nego njih samih v prihodnosti. V sklopu druge posebne teme, o neprijavljenem delu, so respondente 
		prosili, da delijo svoje vedenje o primerih dela ljudi brez prijave dohodka davčnim oziroma institucijam socialne varnosti 
		ter značilnosti in razloge za tovrstno aktivnost tistih, ki bi najverjetneje tako delali. Respondenti so tudi ocenili tveganje 
		za razkritje neprijave dohodka, ki lahko rezultira v potencialnih finančnih kaznih, ter pričakovane sankcije organov pregona 
		kot odgovor na določeno vrednost neprijavljenega dohodka. V anketi so respondente povprašali tudi o storitvah in izdelkih, ki 
		so jih kupili od posameznikov oziroma skupin, ki so povezane z neprijavljenim delom. Vprašalnik je med drugim vključeval 
		vprašanja o neprijavljenih plačilih in o deležu skupnega letnega dohodka, ki naj bi ga respondent prejel od svojega delodajalca. 
		Respondente so vprašali tudi o njihovem mnenju o tovrstni praksi, poleg tega pa so identificirali tudi obliko in pogostost 
		sodelovanja pri neprijavljenem delu, dohodek iz naslova tega dela, razloge za tovrstno delo, za koga so delali ter posledice 
		neprijavljenega dela. Ocenili pa so tudi legitimnost tovrstnega ravnanja, ki se nanaša na javne in privatne ekonomske transakcije. 
		Z naslednjo posebno temo je anketa ocenila znanje respondentov o tem, katere države se nameravajo pridružiti Evropski Uniji, 
		katere države mejijo na Evropsko Unijo in kakšna je usmeritev Evrope glede sosednjih držav. Z anketo so poskušali pridobiti 
		informacije o razvojni pomoči, o odnosu med Evropsko Unijo in sosednjimi državami ter o pomenu težav, ki bi vplivale na odnos, 
		vključno z zagotavljanjem ekonomske pomoči. Respondenti so delili tudi njihovo mnenje o razvojni pomoči, ki jo Evropska Unija 
		zagotavlja revnim, učinkovitosti zagotavljanja pomoči preko vsake posamezne članice oziroma Evropske Komisije, kateri donator 
		zagotavlja največ pomoči državam v razvoju ter katere so prioritete Evropske Unije pri razdeljevanju razvojne pomoči. V sklopu 
		zadnje posebne teme so respondenti odgovarjali na vprašanja o njihovem znanju o obeh straneh evrskih kovancev ter o pristnosti 
		in vrednosti posameznih kovancev. Opisati so morali njihove izkušnje s sprejetjem ponaredka, neevrskega kovanca ali kovancu 
		podobnega predmeta ter izraziti mnenje o nacionalnih straneh kovancev, ki se razlikujejo v vsaki državi Evropske Unije. 
		Demografski sklop je vključeval vprašanja o starosti respondenta, o pričakovani življenjski dobi, spolu, nacionalnosti, rojstnem 
		kraju (respondentovem in respondentovih staršev), o zakonskem statusu, politični samoopredelitvi levo-desno, poklicu, starosti 
		ob zaključku izobraževanja, sestavi gospodinjstva, lastništvu stacionarnega in mobilnega telefona ter drugih trajnih dobrin, 
		tipu in velikosti naselja, regiji prebivanja ter jeziku anketiranja. Od respondentov se je pridobilo tudi informacije o 
		velikosti njihove družine, vključno s številom rojenih otrok, starosti njihovih staršev, nastanitveni situaciji njihovega otroka 
		ali staršev, vključno z razdaljo do respondentovega prebivališča. Anketa je zbirala informacije o sektorju zaposlitve, kjer 
		respondent trenutno dela, število zaposlenih v respondentovem podjetju, neto dohodku in številu tedenskih ur, opravljenih s 
		formalno zaposlitvijo.

Tags: DELO NA ČRNO, DOSTOP DO ZDRAVSTVENIH STORITEV, DRUŽBENE VREDNOTE, EVROPSKA UNIJA, Evropska Unija, Evropska politika sosedstev, JAVNO MNENJE, RAZVOJNA POMOČ (MEDNARODNA), delo na črno, dolgotrajna oskrba osebe, evro kovanci, evropska razvojna pomoč, finančni stroški, kupovanje izdelkov neprijavljene dejavnosti, mejne države EU, nezakonito prejemanje dohodka, obiskovanje zdravnika, oblike plačila, odvisnost ostarelih ljudi od drugih, otroci, plačano delo, plačevanje za storitve neprijavljene dejavnosti, pomoč ostarelim ljudem, ponarejeni kovanci, pričakovana življenjska doba, skrb za starejše, starši, vsakodnevne aktivnosti, zaposlitev, zaslužek, zdravstvene storitve, zdravstvene težave
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE