AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Anketa o delovni sili, 1999/1

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Tags: BREZPOSELNOST, DELO IN ZAPOSLOVANJE, DELODAJALEC, DELOVNA MIGRACIJA, DELOVNI ČAS, DELOVNO MESTO, ISKANJE DELA, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZNAČILNOSTI DELOVNEGA MESTA, dejavnost zaposlitve, delovna aktivnost, delovni čas, dodatno delo, dosežena izobrazba in drugi podatki o izobraževanju, država rojstva, državljanstvo, iskanje dela, leto priselitve, način zaposlitve, pogoji na delovnem mestu, poklic, pomoč za brezposelne, poročanje o minuli zaposlitvi, prijavljen na zavodu za zaposlovanje, sestava gospodinjstva
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o delovni sili, 1999/2

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Tags: BREZPOSELNOST, DELO IN ZAPOSLOVANJE, DELODAJALEC, DELOVNA MIGRACIJA, DELOVNI ČAS, DELOVNO MESTO, ISKANJE DELA, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZNAČILNOSTI DELOVNEGA MESTA, dejavnost zaposlitve, delovna aktivnost, delovni čas, dodatno delo, dosežena izobrazba in drugi podatki o izobraževanju, država rojstva, državljanstvo, iskanje dela, leto priselitve, način zaposlitve, pogoji na delovnem mestu, poklic, pomoč za brezposelne, poročanje o minuli zaposlitvi, prijavljen na zavodu za zaposlovanje, sestava gospodinjstva
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o delovni sili, 1999/3

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Tags: BREZPOSELNOST, DELO IN ZAPOSLOVANJE, DELODAJALEC, DELOVNA MIGRACIJA, DELOVNI ČAS, DELOVNO MESTO, ISKANJE DELA, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZNAČILNOSTI DELOVNEGA MESTA, dejavnost zaposlitve, delovna aktivnost, delovni čas, dodatno delo, dosežena izobrazba in drugi podatki o izobraževanju, država rojstva, državljanstvo, iskanje dela, leto priselitve, način zaposlitve, pogoji na delovnem mestu, poklic, pomoč za brezposelne, poročanje o minuli zaposlitvi, prijavljen na zavodu za zaposlovanje, sestava gospodinjstva
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o delovni sili, 1999/4

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Tags: BREZPOSELNOST, DELO IN ZAPOSLOVANJE, DELODAJALEC, DELOVNA MIGRACIJA, DELOVNI ČAS, DELOVNO MESTO, ISKANJE DELA, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZNAČILNOSTI DELOVNEGA MESTA, dejavnost zaposlitve, delovna aktivnost, delovni čas, dodatno delo, dosežena izobrazba in drugi podatki o izobraževanju, država rojstva, državljanstvo, iskanje dela, leto priselitve, način zaposlitve, pogoji na delovnem mestu, poklic, pomoč za brezposelne, poročanje o minuli zaposlitvi, prijavljen na zavodu za zaposlovanje, sestava gospodinjstva
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o kadrovskem potencialu 1989

Anketa o kadrovskem potencialu (AKP) je stekla kot razvojno-raziskovalni projekt leta 1989 v okviru Inštituta za sociologijo. Naloga raziskovalne skupine je bila razviti instrumente in metode za redno spremljanje dogajanj na trgu dela oziroma področju zaposlovanja, ki naj bi bili prilagojeni standardom Evropske unije.Od leta 1995 se raziskava imenuje Anketa o delovni sili (ADS). Raziskava daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Tags: BREZPOSELNOST, DELOVNA MIGRACIJA, DELOVNI ČAS, DELOVNO MESTO, ISKANJE DELA, IZOBRAZBENA RAVEN, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, POKLIC , ZAVOD ZA ZAPOSLOVANJE, dejavnost zaposlitve, delovni čas, dodatno delo, dosežena izobrazba in drugi podatki o izobraževanju, država rojstva, državljanstvo, iskanje zaposlitve, leto priselitve, način zaposlitve, pogoji dela, pomoč za brezposelne, poročanje o minuli zaposlitvi, prijavljen na zavodu za zaposlovanje, sestava gospodinjstva, trenutni poklic, zaposlitveni status
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o kadrovskem potencialu 1991

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o kadrovskem potencialu 1992

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o kadrovskem potencialu 1993

Anketa o delovni sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu. Zagotavlja podatke, potrebne za odlo?anje o gospodarskih in socialnih vprašanjih v Sloveniji.

Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o kadrovskem potencialu 1994

Anketa o delovni
				sili daje mednarodno primerljive kazalnike stanja in sprememb na slovenskem
				trgu dela in je tudi bogat vir podatkov o položaju posameznika na tem trgu.
				Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o gospodarskih in socialnih
				vprašanjih v Sloveniji.
				Raziskava poteka kot delni panel od leta 1992 naprej, vsako gospodinjstvo je bilo vključeno 3 zaporedna leta.			
			

Tags: BREZPOSELNOST, DELOVNA MIGRACIJA, DELOVNI ČAS, DELOVNO MESTO, ISKANJE DELA, IZOBRAZBENA RAVEN, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, POKLIC , ZAVOD ZA ZAPOSLOVANJE, dejavnost zaposlitve, delovni čas, dodatno delo, dosežena izobrazba in drugi podatki o izobraževanju, država rojstva, državljanstvo, iskanje zaposlitve, leto priselitve, način zaposlitve, pogoji dela, pomoč za brezposelne, poročanje o minuli zaposlitvi, prijavljen na Zavodu za zaposlovanje, sestava gospodinjstva, trenutni poklic, zaposlitveni status
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o porabi v gospodinjstev 1998-2000

Anketa zajema vprašanja o izdatkih glede na namen porabe (hrana, pijača, obleka, obutev, stanarina ipd), stanovanjskih pogojih, razpoložljivosti trajnejših potrošnih dobrin, načinu ogrevanja stanovanja, potovanjih, osnovnih demografskih, ekonomskih in socioloških značilnostih prebivalstva, dohodku ter lastni proizvodnji, porabljeni v gospodinjstvu.

Tags: (ne)zaposlenost, GOSPODINJSKA OPRAVILA, GOSPODINJSKI PRORAČUN, GOSPODINJSKO DELO, IZDATEK, POVPREČNI OSEBNI PREJEMKI, SOCIALNO VARSTVENI PREJEMEK, STROŠKI, delo, demografske značilnosti gospodinjstva, dohodek iz lastnine, dohodek iz samozaposlitve in drugih oblik dela, dohodek iz zaposlitve, drugo stanovanje ali hiša, družinski prejemki, garažiranje, izdatki za izobraževanje in tečaje, izdatki za stanovanje, izdatki za varstvo otrok, izdatki za časopise in revije, izdatki za šolo, izdatki za šolsko prehrano, lastna proizvodnja hrane, lastna proizvodnja kuriva, lastna proizvodnja pijače, lastna proizvodnja skupaj, lastništvo avtomobila, lastništvo stanovanj, najemnine, nakup drugih prevoznih sredstev, nakup komunikacijskih naprav, nakup obleke, nakup obutve, nakup stanovanja ali hiše, način organizacije potovanja, ogrevanje, orodje ter oprema za hišo in vrt, plačani denarni zneski, pohištvo in stanovanjska oprema, potovanja, počitniško stanovanje ali hiša, prejemki od prodaje, prejeti denarni zneski, preostali prejemki, prodaja avtomobila, različni ostali izdatki, razlogi potovanj, registracija avtomobila, rekreacija in razvedrilo, shajanje z razpoložljivim dohodkom, službeni avtomobil, socialni prejemki, stanovanjske instalacije, storitve socialnega skrbstva, stroški uporabe avtomobila, trajne dobrine, uporabljeni prenočitveni objekt, uporabljeno prevozno sredstvo, vzdrževanje stanovanja ali hiše, zavarovanje avtomobila, značilnosti stanovanja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Analiza učinkovitosti prepleta teorije in prakse preko instituta mladih raziskovalcev, 2011


        Program usposabljanja mladih raziskovalcev (v nadaljevanju program MR) se v Sloveniji v različnih oblikah izvaja že od leta 1985. Gre za izobraževanje perspektivnih študentov, 
        ki so prepoznani kot nosilci razvoja znanosti in za katere država zato namenja obsežna finančna sredstva. 
        Izhodišče raziskave je bilo preučiti, kako program MR uresničuje svoj cilj vzpostavljanja družbe znanja. 
        Namen je bil preveriti, kako se znanje implementira v praksi ter če se sredstva, ki jih država vlaga v program, na dolgi rok povrnejo družbi. 
        Za analizo programa so bile izvedene tri fokusne skupine in anketa. Dodatna cilja raziskave sta bila izpostaviti primere dobre prakse in področja, kjer bi bilo mogoče program dodatno izboljšati.
      

Tags: doktorski študij, motivacija za prenos znanja, motivacija za raziskovanje, odnos mentor-doktorand, prenos znanja v prakso, program mladi raziskovalci, sodelovanje s končnimi uporabniki
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o žrtvah kriminala, 2001

Anketa o žrtvah kriminala je mednarodno primerljiva, obenem pa predstavlja kazalnike stanja in sprememb v Sloveniji. Zagotavlja podatke, potrebne za odločanje o potrebah žrtev kriminala in odkriva vzroke dejavnikov tveganja različnih podskupin prebivalcev. Namen Ankete o žrtvah kriminala je dobiti podatke o deležu kriminala v Sloveniji ne glede na prijavo dogodkov policiji. Vprašalnik je razdeljen na pet vsebinskih sklopov: (1) vprašanja, s katerimi se ugotovi, ali je bila anketirana oseba ali njeno gospodinjstvo žrtev posameznih kriminalnih dejanj; (2) podrobnosti o kriminalnih dogodkih, kadar je bila anketirana oseba oz. njeno gospodinjstvo žrtev v prvem sklopu navedenih dejanj; (3) vprašanja o potrošniški goljufiji in podkupovanju; (4) vprašanja o stališčih do kriminalitete, policiji in podkupovanju; (5) vprašanja o gospodinjstvu in demografska vprašanja. Rezultati nudijo: dodatno možnost spremljanja kriminala, ob statistki, ki jo nudita policijska in pravosodna statistika; informacije o dejavnikih tveganja; sliko o gibanju kriminala; možnost primerjave z drugimi sodelujočimi državami; povezavo še z drugimi, s kriminalom povezanimi, področji.

Tags: KAZNIVO DEJANJE ZOPER POSAMEZNIKA, KRIMINAL, POLICIJA, PREPREČEVANJE KRIMINALA, STRAH PRED KRIMINALOM, kaznovanje storilcev, korupcija, kraj kaznivega dejanja, lastništvo prevoznih sredstev, občutek ogroženosti, ocena dela policije/policistov, ocena materialne škode, osebna oškodovanja (rop, tatvina, telesni napad/grožnja), podkupljivost javnih uslužbencev, poškodovanje, tatvina (iz/s) prevoznih sredstev, prijave kriminalnih dejanj na policijo, psihološko nasilje, spolni prestopek, storilec kaznivega dejanja, vlom, poskus vloma, ŽRTEV KAZNIVEGA DEJANJA
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mediana Branost, Gledanost, Poslušanost

Namen raziskave je pridobiti sliko seznanjenosti z medijsko podobo v Sloveniji. Z raziskavo smo definirali slovensko medijsko strategijo. S kvalitativnim in kvantitativnim vrednotenj smo z izborom različnih vrst medijev ter medijskih enot želeli doseči optimalno pokritost ciljnih skupin s pomočjo katerih smo merili oziroma opazovali spremembo percepcijo medijev. Na podlagi načrtovanih medijev smo tako spremljali njihove bralne, gledalne in poslušne navade slovenskih medijev. Istočasno pa smo za boljšo orientacijo v raziskavo vključili tudi koncept o porabi prostega časa, nekaj splošnih trditev o življenjskem stilu ter splošno demografijo na zajeti populaciji.

Tags: BRANJE, DRUŽBENI MEDIJI, INTERNET, IZPOSTAVLJENOST MEDIJEM, PROSTI ČAS, branost, celoletni podatki, dohodek, dvomesečnik, dvotednik, gledanost, internet, izobrazba, kabelska televizija, kino, komercialna postaja, lokalna postaja, medijska enota, medijska ponudba, medijska strategija, mesečnik, nacionalna postaja, narodnost, oglasne deske, opremljenost gospodinjstva, plakati, politična opredeljenost, polletni podatki, poslušanost, poznavanje medijev, priloga, prostočasne dejavnosti, regionalni tednik, satelitska postaja, spol, tematika medijev, vrednotenje, vrsta medija, zakonski stan, zaposlenost, časniki, štirinajstdnevnik, študentska postaja, ŽIVLJENJSKI SLOG
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o bralnih navadah in angažiranosti študentov

Namen raziskave je bil ugotoviti, kakšne zaloge socialnega in človeškega kapitala imajo študentje ter kakšne so njihove bralne navede. Poleg tega anketa vsebuje vprašanja, s pomočjo katerih smo ugotabljali motivacijo študentov kulturologije za podiplomski študij kulturologije. Relevantni avtorji konceptov socialni in človeški kapital so Pierre Bourdieu, James S. Coleman, Robert D. Putman.

Tags: BRANJE, POTOVANJE, SOCIALNI KAPITAL, bralne navade, demografija, nadaljevanje študija, ocena predavanj, potovanje v tujino, raba Interneta, skupinsko delo, socialni kapital, stiki s tujci, udeležba predavanj, seminarjev, znanje tujih jezikov, ČLANSTVO, članstvo v organizacijah, človeški kapital, ŠTUDENT, študent
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
BSE v Sloveniji

Namen raziskave je ugotoviti stališče anketiranih do aktualnega vprašanja pojava BSE, Bovine Spongiform Encephalopathy imenovane tudi "bolezen norih krav". Predvsem ali še vedno uživajo goveje meso, o nakupu govedine neposredno na kmetiji in mnenje t.i. črnem zakolu.

Tags: BSE - Bovine Spongiform Encephalopathy - "bolezen norih krav", DRUŽBENA STALIŠČA, HRANA IN PREHRANJEVANJE, KMETIJSKA POLITIKA, PREHRANSKE IN PRESNOVNE BOLEZNI, VARNA HRANA, ocene učinkovitost državnega nadzora nad delom kmetov, uživanje govejega mesa
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialno prostorski vpliv avtocest v Sloveniji, 2002

Namen raziskave je pokazati možne spremembe v dojemanju uporabnosti avtocestnega sistema v vsakdanjem življenju prebivalcev večjih mest in manjših naselij, ki ležijo v njihovi okolici. Raziskava obsega tudi analizo uporabnosti določenih avtocestnih odsekov pred dograditvijo novih odsekov in po priključitvi novih avtocestnih odsekov ter analizo percepcije uporabnika avtocestnih sistemov z vidika olajšav in ovir, ki jih prinaša vožnja po avtocesti.

Tags: CESTNI PROMET, DRUŽBENA MOBILNOST, DRUŽBENA STALIŠČA, KAKOVOST OKOLJA, NAČRTOVANJE PROMETA, OKOLJSKO NAČRTOVANJE, PROMETNA VARNOST, VARNOST V CESTNEM PROMETU, VARSTVO OKOLJA, ZADOVOLJSTVO, avtomatsko brezgotovinsko plačevanje cestnine (sistem ABC), bencinski tolar, cestnina, delo in delovni čas, financiranje izgradnje, gradnja predorov, lastniki zemljišč, obveščenost o gradnji, podpora izgradnji avtocest, pogostost uporabe obstoječih in načrtovanih avtocestnih odsekov, prometna varnost na naših cestah, razlogi za spremembo trase avtocest, stališča do izplačevanja odškodnin prizadetim, stališča o gradnji avtocest v Sloveniji, stanje cest v Sloveniji, teledelo, tempo graditve, ukrepi pri gradnji avtocest, uporaba interneta, uporaba prevoznih sredstev, uporaba storitev, uporaba telekomunikacijskih in informacijskih naprav, viri informiranja o gradnji avtocest, višina cestnine, vožnja v službo, vpliv avtoceste na organizacijo dela, vrednote, zastoji na slovenskih avtocestah, zaupanje v akterje izgradnje avtocest, število avtomobilov v gospodinjstvu, število prevoženih kilometrov na leto
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stališča občanov o razvoju cestnega omrežja v Sloveniji 1970

 Večina
		  vprašanj se nanaša le na naslovno temo, na koncu pa najdemo tudi
		  nekatera zanimiva vprašanja o osebnih prepričanjih in kulturnih
		  aktivnostih. Anketirani so izrazili stališča o družbenem,
		  funkcionalnem, ekološkem, transportnem pomenu cest. Temu so sledila
		  vprašanja v zvezi z varnostjo v cestnem prometu; kako pomembna se jim
		  zdi, kaj nanjo vpliva in kako bi jo izboljšali. Precej vprašanj
		  se nanaša na mobilnost v slovenskem prostoru. V sklopu o vrednotah so
		  postavljena vprašanja, ki merijo stopnjo konformizma in fatalizma
		  vprašanih ter aktivnosti v prostem času. Demografska
		  vprašanja (med drugim vključujejo tudi lastništvo, tip in
		  starost avtomobila) zaključujejo vprašalnik. 

Tags: CESTA, CESTNI PROMET, DRUŽBENA MOBILNOST, DRUŽBENA STALIŠČA, KAKOVOST OKOLJA, OKOLJSKO NAČRTOVANJE, PROMETNA VARNOST, VARNOST V CESTNEM PROMETU, VARSTVO OKOLJA, ZADOVOLJSTVO, aktivizem, avto (vozni park), bencinski davek, cestna kriza, cestno omrežje v Sloveniji, dnevne migracije, družbeni pomen cest, ekološki vidik graditve cest, fatalizem, financiranje graditve cest, financiranje gradnje avtocest, funkcionalni pomen cest, javni promet in oddaljenost kraja anketiranca, konformizem, kulturne aktivnosti, navezanost na kraj, pomen gradnje avtocest, potovanja v tujino, prioritete razvoja glede na geografsko lego krajev, prostočasne dejavnosti, samoprispevek, samozavest, smeri gradenj avtocest, solidarnost, stanovanjski standard, uporaba prevoznih sredstev, varnost v prometu, vozniške navade, vrednote, vzorci druženja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 1994/3

Namen raziskave je bil
		  preveriti mnenje javnosti o nameravani graditvi določenih novih odsekov
		  avtoceste. Poleg mnenj o konkretnih smereh graditve zvemo tudi, kaj s Slovenci
		  mislijo o ustreznosti posameznih tras, posledicah graditve, varovanju okolja,
		  koliko zaupajo akterjem graditve, prometni varnosti, načinih
		  plačevanja cestnine in drugih vprašanjih povezanih z graditvijo
		  avtocest. Podatki so lahko uporabni tudi za raziskave potovalnih navad.
		  

Tags: CESTA, CESTNI PROMET, DRUŽBENA MOBILNOST, DRUŽBENA STALIŠČA, NAČRTOVANJE PROMETA, PROMETNA VARNOST, ZADOVOLJSTVO, bivalne razmere v bližini avtocest, cena bencina, delovanje službe pomoč - informacije, dobre in slabe strani izgradnje avtocest, financiranje izgradnje, glavni viri onesnaževanja v okolju, kraj potovanja, kriteriji za določanje prednosti, levo desno v politiki, lokalne volitve, merila za gradnjo avtocest, ocena obveščenosti v zvezi z izgradnjo, ocena stanja v slovenski družbi, odnos do odprtja tujih bencinskih servisov na avtocestah, podpora izgradnji avtocest, poglavitni vzroki za potovanja, pogostost potovanj, poštevanje interesov pri gradnji avtocest, prednostne smeri izgradnje avtocest, razlogi za prometne nesreče, razlogi za spremembo trase avtocest, soglašanje z zakonom o občinah, stališča do izplačevanja odškodnin prizadetim, stališča o gradnji avtocest v Sloveniji, stanje cest v Sloveniji, strankarske preference, udeleženost v prometnih nesrečah, ugledna politična osebnost, uporaba potovalnih sredstev, upoštevanje meril pri gradnji avtocest, varnost v prometu, viri informiranja o gradnji avtocest, zasluge za začetek gradnje, zaupanje v akterje izgradnje avtocest, število avtomobilov v gospodinjstvu, število prevoženih kilometrov na leto
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Socialno prostorski vplivi avtocest v Sloveniji, 1997

Namen raziskave je bil
		  preveriti mnenje javnosti o nameravani graditvi določenih novih odsekov
		  avtoceste. Poleg mnenj o konkretnih smereh graditve zvemo tudi, kaj si Slovenci
		  mislijo o ustreznosti posameznih tras, posledicah graditve, varovanju okolja,
		  koliko zaupajo akterjem graditve, prometni varnosti, načinih
		  plačevanja cestnine in drugih vprašanjih povezanih z graditvijo
		  avtocest.

Tags: CESTA, CESTNI PROMET, DRUŽBENA MOBILNOST, DRUŽBENA STALIŠČA, NAČRTOVANJE PROMETA, PROMETNA VARNOST, ZADOVOLJSTVO, avtomatsko negotovinsko plačevanje cestnine, bivalne razmere v bližini avtocest, dobre in slabe strani izgradnje avtocest, financiranje izgradnje, konkretne lokacije, kriteriji za določanje prednosti, merila za gradnjo avtocest, ocena obveščenosti v zvezi z izgradnjo, podpora izgradnji avtocest, prednostne smeri izgradnje avtocest, razlogi za prometne nesreče, razlogi za spremembo trase avtocest, stališča do izplačevanja odškodnin prizadetim, stališča o gradnji avtocest v Sloveniji, stanje cest v Sloveniji, uporaba prevoznih sredstev, upoštevanje interesov pri gradnji avtocest, upoštevanje meril pri gradnji avtocest, varnost v prometu, viri informiranja o gradnji avtocest, zasluge za začetek gradnje, zaupanje v akterje izgradnje avtocest, število avtomobilov v gospodinjstvu, število prevoženih kilometrov na leto
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Raziskava zadovoljstva uporabnikov državnih cest

Namen raziskave je bil pridobiti podatke o značilnostih opravljenih potovanj uporabnikov,
		 	o zadovoljstvu s ponujeno storitvijo, o zavedanju in mnenju glede upravljavca cest ter o prioritetah pri vzdrževanju in
		 	razvoju cest.
		 	Anketa se je izvajala v dveh delih. Prvi del - F1, je bil izveden med javnimi uporabniki cest, drugi del - F2, pa
		 	je bil izveden med poslovnimi uporabniki (menedžerji logistike oziroma prometa). Oba dela zajemata tri sklope: vrsto udeležbe v prometu, 
		 	splošno ocenjevanje cestnega omrežja in seznanjenost z Direkcijo RS za ceste.

Tags: CESTA, CESTNI PREVOZ, CESTNI PROMET, NAČRTOVANJE PROMETA, PROMETNA VARNOST, ceste v tujini, državne ceste, državno cestno omrežje, poznavanje Direkcije RS za ceste, prepustnost cest, prometna varnost na naših cestah, stanje cest v Sloveniji, vožnja v službo, vzdrževanje cest, število avtomobilov v gospodinjstvu, število prevoženih kilometrov na leto
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Deviacije na Slovenskem pred sto leti

Z raziskavo o deviacijah pred sto leti na Slovenskem so avtorji želeli ugotoviti ali se javno mnenje o t.im. grdem in nemarnem vedenju ljudi s časom spreminja in če se spreminja, kako se spreminja. Primerjali so osemdeseta leta v 19. in v 20. stoletju. Na ta način so želeli poglobiti uvid v njihov tedanji čas (leto 1985) in v ravnanje ljudi v njem. Raziskava je bila izvedena na podlagi analize vsebine člankov objavljenih v slovenskem dnevnem časopisju.

Tags: KAZENSKA EVIDENCA, KAZNIVO DEJANJE ZOPER POSAMEZNIKA, KRIMINAL, PREPREČEVANJE KRIMINALA, določena kazen, karakteristika proučevanega članka, kazniva dejanja, kraj storitve dejanja, narodnost storilca in oškodovanca, poklic oškodovanca, poklic storilca deviantnega dejanja, posebnost kazni
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Delovni odnosi in pogoji raznašalcev časopisov v Sloveniji, 2014

Podatki so bili zbrani z namenom analize dela raznašalcev časopisov v Sloveniji. 
        Osredotočajo se na dve podjetji: medijsko podjetje Dnevnik in distribucijsko podjetje Izberi. 
        Kot odziv na dolgotrajne trende padanja bralcev je Dnevnik poskušal zmanjšati stroške distribucije tako, da je dejavnost raznašanja prenesel na konkurenčno podjetje Izberi. 
        Ta poteza je naletela na odpor raznašalcev, negativno prizadetih zaradi tega dejanja. 
        Namen zbiranja podatkov je bil s pomočjo teorije delovnega procesa identificirati tehnike ekonomske racionalizacije, ki se uporabljajo za zmanjševanje stroškov raznašalskega dela, za discipliniranje delovne sile in za spopadanje z uporom raznašalcev.
      

Tags: kolektivna pogajanja, nadzor menedžmenta, novičarsko delo, raznašanje časopisov
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE