AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Upravljanje človeških virov v SV: pogodbena rezerva, družine in konec vojaške službe, 2009


		 	V okviru projekta »Upravljanje človeških virov v SV: Pogodbena rezerva, družine in
		 	konec vojaške službe" eno od raziskovanih populacij predstavljajo predstavniki pogodbene 
		 	rezerve Slovenske vojske (PPRS). Iskanje pogodbenih rezervistov na trgu delovne sile, 
		 	ki bi vojaška usposabljanja opravljali poleg svoje prve službe, je dokaj zapleten proces 
		 	in zahteva posebne pristope, ki morajo poleg denarne nagrade ponuditi dovolj vznemirljivo 
		 	službo, dodatne ugodnosti, ustrezne domoljubne vrednote in pravšnjo izrabo časa urjenja, 
		 	saj rezervisti ponujajo vojski svoj prosti čas. 
		 	Osnovni cilj raziskave je zbrati ustrezne podatke, ki naročniku omogočajo razvoj 
		 	ustrezne strategije pridobivanja, zadrževanja in upravljanja pogodbenih pripadnikov rezervne sestave (PPRS).
		 	

Tags: PRIJAVA NA DELOVNO MESTO, Slovenska vojska, VOJAŠKO IZOBRAŽEVANJE, VOJSKA, ZAUPANJE, delo v tujini, delodajalec, denarno nadomestilo, dolžina služenja vojaškega roka, enote Slovenske vojske, informiranost o pogodbeni rezervi, prekinitev služenja vojaškega roka, rezerva Slovenske vojske, služenje v pogodbeni rezervi, specializirano služenje vojaškega roka, usposabljanje, vključitev v pogodbeno rezervo, vrednote zaupanja
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Upravljanje človeških virov v SV: pogodbena rezerva, družine in konec vojaške službe, 2009


		 	V okviru projekta "Človeški dejavnik v vojaškem sistemu" eno od raziskovanih populacij predstavljajo 
		 	rezervni častniki vojnih enot oziroma tisti nekdanji vojaški obvezniki, ki so zaključili svoje 
		 	šolanje na Šoli za častnike vojnih enot (ŠČVE). Ta populacija predstavlja predvsem zelo pomemben 
		 	vir za ponovno popolnjevanje struktur prostovoljne rezerve, saj so bili nekdanji pripadniki ŠČVE 
		 	praviloma pazljivo izbran kader iz širše strukture nabornikov, ki so imeli praviloma višjo izobrazbo, 
		 	so se izkazali v svojem okolju kot prepoznavni in potencialni kader in jih je ob naboru struktura 
		 	Slovenske vojske prepoznala kot primerne za bodoče poveljnike rezervnih enot. V raziskavi rezervnih 
		 	častnikov so pod drobnogled vzeti predvsem tisti dejavniki, ki so bistveni za razumevanje omenjene 
		 	populacije in definirani tisti, s katerimi bi bilo mogoče povečati angažiranost rezervnih 
		 	častnikov v strukturah pogodbenih pripadnikih rezervne sestave (PPRS) danes.
		 	Osnovni cilj raziskave rezervnih častnikov je zbrati ustrezne podatke, ki naročniku omogočajo razvoj 
		 	ustrezne strategije vključevanja, zadrževanja in upravljanja tega potencialnega kadra znotraj struktur Slovenske vojske.
		 	

Tags: PRIJAVA NA DELOVNO MESTO, Slovenska vojska, VOJAŠKO IZOBRAŽEVANJE, VOJSKA, ZAUPANJE, delo v tujini, delodajalec, pogodbeni rezervist Slovenske vojske, postopek prijave, rezerva Slovenske vojske
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Diplomanti FDV na delu v tujini, 2013


		 	Raziskava je bila izvedena v okviru tedna Svobodne univerze (15.–19. 4. 2013). Cilj raziskave je bil proučiti izkušnje diplomantov, magistrov in doktorandov FDV v zvezi z iskanjem zaposlitve v tujini. Ugotavljalo se je, koliko jih je aktivno iskalo delo v tujini in koliko jih je (bilo) zaposlenih v tujini, v katerih državah in v katerem sektorju. Poizvedovalo se je tudi, ali bi glede na pridobljeno znanje, priporočili študij na FDV, ter v kolikšni meri so s študijem pridobili določene kompetence. Pridobljene so bile tudi informacije o študijskem programu/smeri.	
		 

Tags: DELO IN ZAPOSLOVANJE, Fakulteta za družbene vede, ZADOVOLJSTVO, ZAPOSLITEV V TUJINI, alumni, delo v tujini, veščine, zadovoljstvo, zaposljivost, znanja, ŠTUDIJ DRUŽBOSLOVJA, POSLOVNIH VED IN PRAVA
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Čezmejna družbeno-kulturna integracija prebivalcev obmejnih občin, 2015

V okviru programske skupine ARRS »Območja kulturnega stika v integracijskih procesih« so bile na štirih obmejnih območjih izvedene javnomnenjske 
        telefonske anketne raziskave z namenom ugotoviti kako prebivalstvo slovenskih obmejnih občin ocenjuje razvoj čezmejne povezanosti s sosednjimi čezmejnimi območji v obdobju po
        osamosvojitvi Slovenije, kakšna je intenziteta in tipologija lokalnih čezmejnih vezi, kako respondenti ocenjujejo nadaljnje razvojne trende po vstopu Slovenije v schengensko 
        območje in kako vrednotijo vlogo slovenskih manjšin v sosednjih državah pri povečevanju čezmejne družbene integracije in utrjevanju skupnega slovenskega kulturnega prostora v 
        kontekstu evropskega povezovanja. Na zahtevo je dostopna tudi verzija datoteke (SUF), ki vsebuje spremenljivko kraj bivanja (odprto vprašanje) in je namenjena uporabi zgolj v raziskovalne namene.

Tags: EVROPSKA UNIJA, Evropska Unija, IZSELJEVANJE, JEZIK, MEDDRŽAVNA MEJA, NADZOR MEJE, Slovenija, jezik, nadzor meje, obmejna območja, odnosi s sosednjimi državami, opravila prek meje, razlogi za obisk sosednjih držav, schengenski prostor, ČEZMEJNO SODELOVANJE, čezmejni stiki
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mednarodna raziskava o političnih vrednotah, 1966

Študija vključuje vzorce občinskih voditeljev. Osnovni namen je primerjalna študija vrednot lokalnih voditeljev v družbenih spremembah in razvoju občin.

Tags: DRUŽBENA SPREMEMBA, Indija, Jugoslavija, LOKALNA POLITIKA, POLITIČNI VODITELJ, VREDNOTA, ZDA, Združene države Amerike, mesta, občine, občinske elite, odločanje na ravni občin, politični odnosti, razvoj občin, urbani prostori, voditelji, voditeljstvo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o opravljanju osebne asistence v času covid-19, 2020

Cilj raziskave je bil zbrati podatke o razmerah pri delu osebnih asistentov med epidemijo COVID-19. 
        Delovni proces osebnih asistentov je namreč individualiziran, saj poteka na domu uporabnika, hkrati pa je odvisen 
        od potreb posameznega uporabnika. Država storitev osebne asistence financira že skoraj dve desetletji, a je področje 
        zakonodajno urejeno šele od začetka leta 2019. Uveljavitev zakonodaje je razširila dostop do osebne asistence, 
        s tem pa se močno povečalo število zaposlenih osebnih asistentov. Zaradi narave dela se pogosto pojavljajo tako 
        konflikti z uporabniki storitve kot z izvajalci (formalnimi delodajalci); v začetku leta 2020 je prišlo tudi do 
        sindikalizacije osebnih asistentov (Sindikat osebne asistence). Cilj raziskave je bil preveriti, ali so se v času 
        epidemije pritiski in konflikti povečali, ter pridobiti informacije o zaščitni opremi in ukrepih, ki so jih 
        zagotovili izvajalci ali ministrstvo.

Tags: COVID-19, DELAVSKE PRAVICE, DELOVNE RAZMERE, KONFLIKT, covid-19, delavske pravice, delodajalci, delovni pogoji, epidemija, konflikti na delovnem mestu, osebna asistenca, ukrepi na delovnem mestu
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Dopustovanja

Namen raziskave je ugotoviti, kje bodo anketirani preživeli letošnje poletne počitnice in za koliko časa, ter kateri so razlogi za odhod v tujino. Ugotavljali pa so tudi mnenje o prepoznavnosti Slovenije v tujinim in kvaliteti Slovenske turistične in naravne ponudbe.

Tags: DOPUST, ORGANIZIRANE POČITNICE, POČITNICE V TUJINI, TURISTIČNA NASTANITEV, TURIZEM, dopust, poletne počitnice, tujina, turistična ponudba Slovenije, turizem
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Razlike v delovnih pogojih v znanosti v Sloveniji

Namen raziskave o razlikah v delovnih pogojih v znanosti v Sloveniji je bil preveriti, kaj je z znanstveno kulturo v slovenskih akademskih okoljih in kje so 
        ovire za uveljavljanje žensk v znanstvenoraziskovalnem delu. Raziskava največ pozornosti posveča delovnim pogojem za znanstveno delo, vodenju in upravljanju znanstvene kariere ter 
        oviram in diskriminacijskim mehanizmom pri razvijanju karier v znanosti. V raziskavo so bili vključeni doktorji in doktorice znanosti v Sloveniji iz evidence raziskovalcev pri ARRS.

Tags: DELODAJALEC, DELOVNO MESTO, POGOJI ZA OPRAVLJANJE DELA, SPOLNA DISKRIMINACIJA, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZNANOST, ZNAČILNOSTI DELOVNEGA MESTA, delovni pogoji v znanosti, diskriminacija, možnosti napredovanja, odnosi na delovnem mestu, ovire na delovnem mestu, podoktorsko usposabljanje, pogoji na delovnem mestu , spolna diskriminacija, znanstveno raziskovalno delo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Družbena prehrana, 1981 - 1983

S prvo sociološko raziskavo prehrambenih navad v Sloveniji smo obravnavali predvsem dejavnike, ki vplivajo na odnos do prehranjevnja v delovnem okolju. V prvem delu smo analizirali statitične podatke o organizaciji in razširjenosti prehranjevanja v delovnem okolju. V drugem delu pa smo raziskovali stališča in mnenja uporabnikov o organizaciji in kvaliteti prehranjevanja v delovnem okolju in deloma tudi bivalnem okolju, ki smo jih zbrali z anketetno raziskavo med uporabniki oz. potrošniki. V Sloveniji je organizirano prehranjevanje v delovnem okolju dokaj razširjeno, kvalitativno pa precej niha glede na panogo in velikost delovnih organizacij. Odnos uporabnikov do prehranjevanja v delovnem okolju je odvisen od kvalitete in organiziranosti prehranjevanja in tudi od splošnih prehrambenih navad potrošnikov. Navkljub razvitosti »družbene prehrane« stališča uporabnikov podlegajo številnim in močnim predsodkom. Glavna vrednost raziskave je v tem, da je povezano obravnavala organizacijske, tehnološke in sociološke vidike prehranjevanja na delovnem mestu.


Tags: EKOLOŠKA HRANA, HRANA , HRANA IN PREHRANJEVANJE, VARNA HRANA, ZDRAVO PREHRANJEVANJE, delitev dela v gospodinjstvu, izobrazba, ocena kvalitete hrane, ocenjevanje postrežbe v restavracijah, ocenjevanje zdravstvene kvalitete prehrane, opis bivalnega okolja, organiziranost prehranjevanja v delovnem okolju, osveščenost o zdravstveni neoporečnosti prehrambenih izdelkov, prehrambene navade, prehranjevanje v delovnem okolju, razmere na delovnem mestu, spol, spreminjanje nakupovalnih navad, spreminjanje prehrambenih navad, starost, tip naselja, vpliv prehrane na počutje pri delu
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Dolgoročni razvoj visokega šolstva v SR Sloveniji

Raziskava je del raziskovalnega projekta, s katerim je zacel Center za razvoj Univerze v Ljubljani leta 1976. V tem letu je bila anketirana celotna populacija dijakov, ki so takrat obiskovali zaključne letnike štiriletnih srednjih šol v Sloveniji. Namen je sistematično spremljati njihovo univerzitetno kariero in poklicno pot. Dvanajst let po njihovi končani srednji šoli, smo s pomočjo vprašalnika zajeli tisti del te populacije, ki je dosegla najvišjo izobrazbo (tj. uspešno zaključena fakultetna izobrazba). Hkrati pa smo se v raziskavi posvetili tudi tistim, ki so se po končani univerzi vključili v podiplomski študij.

Tags: DODIPLOMSKI ŠTUDENT, IZOBRAZBA, KAKOVOST IZOBRAŽEVANJA, PODIPLOMSKI ŠTUDENT, UNIVERZITETNI ŠTUDIJ, delo na univerzi, diferenciacija ciljev, enaki izobraževalni pogoji, finančni pogoji, fleksibilnost, iskanje pomoči med študijem, izboljšava delovanja, izobraževanje, kvaliteta diplomantov, kvaliteta študija, medsebojno povezovanje različnih znanstvenih področij, modernizacija univerze, nasveti in vplivi pri izbiri študija, oblikovanje mreže visokošolskih organizacij, organizacija univerze, osebna pomoč med študijem, pogoji za izvajanje vzgojno-izobraževalnih dejavnosti, poznavanje podiplomskega študija, program in izvedba študija na šoli, socialna podpora, struktura univerze, vloga mentorja, zadovoljstvo s podiplomskim študijem, članstvo v organizacijah
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Didaktično usposabljanje visokošolskih učiteljev in sodelavcev, 2013

Raziskava o didaktičnem usposabljanju visokošolskih učiteljev in 
        visokošolskih sodelavcev proučuje situacijo v Sloveniji z vidika 
        razvoja človeških virov v visokem šolstvu. Z raziskavo se je poskušalo ugotoviti, v kakšnem obsegu in na 
        kakšen način so bili visokošolski učitelji in sodelavci vključeni v didaktično usposabljanje ter kakšna so njihova stališča 
        in izkušnje, tako glede usposabljanja, kot tudi glede preverjanja pedagoške usposobljenosti v postopkih izvolitve v 
        nazive. Pridobljeni anketni podatki so dragocen vir informacij za proučevanje različnih vidikov kakovosti 
        pedagoškega delovanja v visokem šolstvu v Sloveniji.

Tags: IZOBRAZBA, KAKOVOST IZOBRAŽEVANJA, PEDAGOŠKA USPOSOBLJENOST, PEDAGOŠKI CILJ, demografija učiteljev, didaktično usposabljanje, dojemanje pomena pedagoškega dela, ocena kakovosti lastnega pedagoškega dela, odnos do didaktičnega usposabljanja, pedagoško usposabljanje, preizkusno predavanje
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Pravice zaposlenih

Namen raziskave je ugotoviti mnenje anketiranih o pravicah zaposlenih danes v primerjavi s tistimi pred osamosvojitvijo, pa tudi mnenje o tem, kdo bi moral najbolj skrbeti za pravice zaposlenih. Raziskovali so tudi mnenje o obsežnosti socialnih razlik v Sloveniji in varnosti zaposlitve anketiranega.

Tags: DELO IN ZAPOSLOVANJE, DRUŽBENA NEENAKOST, SINDIKAT, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, VARNOST ZAPOSLITVE, delavec, delodajalec, država, nova delovna zakonodaja, pravice zaposlenih, sindikat, socialne razlike, varnost zaposlitve
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vloga nacionalnega parlamenta v EU – primer Državnega zbora RS, 2006

Raziskava o stališčih poslancev o delovanju Državnega zbora RS daje vpogled v stališča poslancev glede nekaterih temeljnih elementov parlamentarizma v sodobnih liberalnih demokracijah. Na ta način se podrobneje opazuje percepcijo predstavništva interesov, ki predstavlja eno od temeljnih komponent poslanskega mandata, prav tako pa se opazuje celoten ustroj delovanja parlamenta z delovanjem delovnih teles na čelu. Cilj raziskave je odkriti kako poslanci ocenjujejo način delovanja Državnega zbora v danem mandatu, še posebej kako poslanci vidijo njegovo vlogo v pogojih članstva Slovenije v EU, kakšne so njihove predstave in pričakovanja, zlasti glede na zahtevnost delovanja nacionalnega parlamenta v novih pogojih, pa tudi dejanske možnosti vplivanja na prejemanje odločitev in oblikovanje politik na ravni EU.

Tags: EVROPSKA UNIJA, EVROPSKI PARLAMENT, KANDIDAT NA DRŽAVNOZBORSKIH VOLITVAH, POLITIČNA KOALICIJA, POLITIČNA OPOZICIJA, POSLANEC, državni zbor, koalicija, nacionalni parlamenti v EU, opozicija, parlament, parlamentarizem, poslanci, poslanske skupine, predstavljanje interesov
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vloga nacionalnega parlamenta v EU – primer Državnega zbora RS, 2008

Raziskava o stališčih poslancev o delovanju Državnega zbora RS daje vpogled v stališča poslancev glede nekaterih temeljnih elementov parlamentarizma v sodobnih liberalnih demokracijah. Na ta način se podrobneje opazuje percepcijo predstavništva interesov, ki predstavlja eno od temeljnih komponent poslanskega mandata, prav tako pa se opazuje celoten ustroj delovanja parlamenta z delovanjem delovnih teles na čelu. Cilj raziskave je odkriti kako poslanci ocenjujejo delovanje in vidijo vlogo Državnega zbora RS v pogojih polnopravnega članstva v EU, ter kakšne so njihove predstave in pričakovanja glede možnosti vplivanja na sprejemanje odločitev in oblikovanje politik na ravni EU.

Tags: EVROPSKA UNIJA, EVROPSKI PARLAMENT, KANDIDAT NA DRŽAVNOZBORSKIH VOLITVAH, POLITIČNA KOALICIJA, POLITIČNA OPOZICIJA, POSLANEC, državni zbor, koalicija, nacionalni parlamenti v EU, opozicija, parlament, parlamentarizem, poslanci, poslanske skupine, predstavljanje interesov
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Delovanje Skupščine Republike Slovenije v procesu njenega preoblikovanja, 1991

Raziskava o stališčih poslancev o delovanju Skupščine RS daje vpogled v stališča poslancev glede nekaterih temeljnih elementov parlamentarizma v državi v tranziciji ter znotraj institucije, ki je v procesu svojega preoblikovanja. Na ta način se podrobneje opazuje percepcijo predstavništva interesov, ki predstavlja eno od temeljnih komponent poslanskega mandata, prav tako pa se opazuje celoten ustroj delovanja parlamenta z delovanjem delovnih teles na čelu. Cilj raziskave je odkriti kako poslanci percipirajo vlogo in delovanje delovnih teles Skupščine RS, vlogo delovnih teles v skupščinskem odločanju, odnos med delovnimi telesi Skupščine in vladnimi resorji, vlogo Vlade RS v procesu odločanja, povezanost poslancev, odnos med pozicijo in opozicijo, interesnih skupin in političnih strank. Posebna pozornost je namenjena tudi mnenjem poslancev o predlogih sprememb Skupščine.

Tags: EVROPSKA UNIJA, EVROPSKI PARLAMENT, KANDIDAT NA DRŽAVNOZBORSKIH VOLITVAH, POLITIČNA KOALICIJA, POLITIČNA OPOZICIJA, POSLANEC, delovna telesa, interesne skupine, opozicija, parlament, parlamentarizem, poslanci, predstavljanje interesov, preoblikovanje Skupščine, skupščina RS
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Stališča poslancev o delovanju Državnega zbora, 1998

Raziskava o stališčih poslancev o delovanju Državnega zbora RS daje vpogled v stališča poslancev glede nekaterih temeljnih elementov parlamentarizma v sodobnih liberalnih demokracijah. Na ta način se podrobneje opazuje percepcijo predstavništva interesov, ki predstavlja eno od temeljnih komponent poslanskega mandata, prav tako pa se opazuje celoten ustroj delovanja parlamenta z delovanjem delovnih teles na čelu. Raziskava postavlja v središče tudi medinstitucionalno ravnotežje ter odnose Državnega zbora z nekaterimi temeljnimi institucijami slovenskega političnega sistema, prav tako pa se osredotoča na notranjo dinamiko poslanskega združevanja in sodelovanja ter infrastrukture značilnosti poslanskega dela. Raziskava tudi obravnava interakcijo poslancev z različnimi družbeni skupinami ter političnimi akterji.

Tags: EVROPSKA UNIJA, EVROPSKI PARLAMENT, KANDIDAT NA DRŽAVNOZBORSKIH VOLITVAH, POLITIČNA KOALICIJA, POLITIČNA OPOZICIJA, POSLANEC, državni zbor, koalicija, opozicija, parlament, parlamentarizem, poslanci, poslanske skupine, predstavljanje interesov
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Pomen delovne zavzetosti zaposlenih v primarnem zdravstvenem varstvu, 2018

Delovna zavzetost je ključnega pomena za kakovostno oskrbo na primarni ravni zdravstvenega varstva. To je postalo očitno med pandemijo Covid-19, tako z zdravstvenega kot z ekonomskega vidika, saj lahko 
                neustrezna delovna zavzetost na primer povzroči manj napotitev na sekundarno zdravstveno raven. Namen te študije je preučiti stopnjo delovne zavzetosti v javni zdravstveni organizaciji na primarni ravni zdravstvenega varstva in pri
                tem dodatno raziskati vlogo različnih delovnih okolij in značilnosti dela. Študija zapolnjuje raziskovalno vrzel na področju primarnega zdravstvenega varstva in poudarja pomen obvladovanja dejavnikov, ki spodbujajo delovno zavzetost. 
                Prihodnost zdravstvenega varstva bosta močno krojila staranje prebivalstva in Covid-19, ki sta prispevala k nepredvidljivim in neugodnim delovnim razmeram. Učinkovito delovanje primarnega zdravstvenega varstva je tako ključnega pomena za 
                zagotavljanje kakovostnega zdravstvenega varstva in zdravja prebivalstva nasploh, saj je primarno zdravstveno varstvo temelj zdravstvenih sistemov in stroškovno učinkovit način zagotavljanja univerzalne zdravstvene pokritosti.

Tags: DELOVNE RAZMERE, ZDRAVSTVENI DELAVEC, ZDRAVSTVENI DOM, delo, delovna aktivnost, delovno okolje, primarno zdravstvo, zdravstvene storitve, zdravstvo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Kakovost merjenja egocentričnih socialnih omrežij

Namen raziskave je bilo preučevanje kakovosti (zanesljivosti in veljavnosti) merjenja značilnosti vezi v egocentričnih socialnih omrežjih. Pričakovano je bilo, da bodo bolj občutljiva vprašanja imela boljšo kakovost merjenja po telefonu (večja anonimosti), kognitivno zahtevnejša vprašanja pa v osebnem intervjuju. Bolj kakovostno bodo izmerjene vezi z bližnjimi alterji ter alterji, ki zagotavljajo emocionalno, informacijsko in finančno oporo. Na kakovost merjenja bodo vplivali tudi nekateri demografski dejavniki (spol, starost) in osebne značilnosti anketirancev. Merski lestvici za merjenje osebnostnih značilnosti ekstravertiranosti in emocionalne stabilnosti sta slovenski verziji merskega instrumenta, razvitega v okviru mednarodnega projekta "International Personality Item Pool" pod vodstvom prof. dr. L. Goldberga.


Tags: DRUŽBENA OPORA, OSEBNOSTNA ZNAČILNOST, POMOČ, SOCIALNA POMOČ, denarna pomoč, egocentrična socialna omrežja, ekstravertiranost, emocionalna opora, emocionalna stabilnost, informacijska opora, materiala opora, ocena respondenta, prijateljevanje, socialna opora
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vrednote lokalnih voditeljev, 1966 in 1991

Študija vključuje vzorce občinskih voditeljev. Osnovni namen je primerjalna študija vrednot lokalnih voditeljev v družbenih spremembah in razvoju občin.

Tags: DEMOKRACIJA, DRUŽBENA SPREMEMBA, LOKALNA POLITIKA, LOKALNA UPRAVA, LOKALNE VOLITVE, POLITIČNI VODITELJ, VREDNOTA, delovanje privatnih organizacij ali skupin, demokratska in avtokratska usmerjenost, ekološka onesnaženost in globalizacija, ekonomska in politična enakost, globalizacija, individualizacija, iskanje pomoči na republiškem ali državnem nivoju, iskrenost in poštenja v političnem delovanju, mednarodno sodelovanje pri organizaciji pomoči, možnost upora občanov proti odločitvi voditeljev, občinski problemi, odnos do industrijske demokracije, odnos do manjšin, odprtost v svet, osebna navezanost na določen kraj, osebni predsodki do manjšin, patriotizem, percepcija konfliktov v občini, primerjava lastnih s tujimi občinami, seznanjenost s tujimi deželami, socialni, ekonomski in ekološki problemi, socialno poreklo, sodelovanje pri različnih protestih, spodbujanje ljudi za samopomoč, strankarska privženost, vidiki delovanja demokracije v občini, vloga konflikta, voditeljeva funkcija, vplivi posameznika pri reševanju problemov, vrednotenje ekonomskega razvoja, zaupanje do soljudi, znanje tujih jezikov, širjenje procesov političnega delovanja na neformalno raven
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Evropska anketa o zdravju in zdravstvenem varstvu, 2007

Anketa o zdravju in zdravstvenem stanju (EHIS) je študija, ki s pomočjo intervjujev na reprezentativnem vzorcu prebivalcev Slovenije, 
        starih 15 let ali več, ugotavlja, kakšno je zdravstveno stanje prebivalcev, kako pogosto se uporabljajo različne zdravstvene storitve in kakšen je življenjski 
        slog, povezan z zdravjem. Vprašanja v zvezi z zdravstvenim varstvom vključujejo dentalno, telesno in duševno zdravje/bolezni, fizične omejitve aktivnosti, uporabo
        zdravstvenih storitev in zdravil, življenjski slog (prehrana, telesna dejavnost, kajenje, alkohol). Tako se lahko oblikuje slika zdravja prebivalstva, ki omogoča
        identifikacijo prednostnih področij za oblikovanje bodočih programov za izboljšanje zdravja prebivalstva. Vprašalniku so bila dodana vprašanja, specifična za Slovenijo.
        Anketa je bila v Sloveniji prvič izvedena v letu 2007. Predvidoma se bo izvajala vsakih 5 let. Raziskavo je izvedel Nacionalni inštitut za javno zdravje, ki je pravni naslednik Inštituta za varovanje zdravja RS.
        Pri uporabi podatkov se priporoča pozorno sledenje vprašalnika, saj le-ta vsebuje veliko preskokov in pogojev.

Tags: BOLEZEN, HOSPITALIZACIJA, KAJENJE, ODSOTNOST Z DELA ZARADI BOLEZNI, UPORABA ZDRAVILA, UŽIVANJE ALKOHOLA, ZDRAVJE, ZDRAVSTVENE STORITVE, determinante zdravja, droga, fizične in senzorične funkcionalne omejitve, izpostavljenost dejavnikom tveganja, kronična obolenja, nezgodne poškodbe, preventivni ukrepi, samoocena zdravja, samoplačniški stroški, socialna opora, zdravstveno stanje prebivalstva, zdravstveno varstvo
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE