AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Evrobarometer 72.4

Ta izvedba raziskav Evrobarometer obsega standardne kazalce Evrobarometra, kot so: kako zadovoljni so anketiranci s svojim življenjem, njihova pričakovanja za naslednjih 12 mesecev in kako gledajo na potrebo po družbenih spremembah. Dodatna vprašanja se osredotočajo na njihovo poznavanje in mnenje o Evropski uniji (EU), ali  ima njihova država korist od članstva v EU ter njihov interes za zadeve EU. Vprašani so o dveh najpomembnejših problemih, s katerimi se sooča njihova država. Kasneje respondenti odgovarjajo na vprašanja znotraj 5-ih glavnih tem: globalizacija, finančna in gospodarska kriza, družbene spremembe in vrednote, politike EU, odločanje ter globalni izzivi. Pri sklopu vprašanj o globalizaciji respondenti odgovarjajo o tem, katere značilnosti najbolje opredeljujejo njihovo državo in EU, ocenjujejo uspešnost evropskega gospodarstva v primerjavi z drugimi večjimi svetovnimi gospodarstvi ter podajo svoje mnenje o globalizaciji. Pri naslednjem sklopu odgovarjajo o tem,  ali je vrhunec krize mimo, ali pa se bo še okrepila, o njihovi finančni situaciji in kateri ukrepi bi pomagali pri reševanju krize ter reformi finančnega sistema. Nato anketiranci vrednotijo  nekatere trditve na temo politike in gospodarstva , odgovarjajo katere vrednote so najpomembnejše za njih ter katere najbolje ocenjujejo EU, primerjajo  svojo  kupno moč danes in pred petimi leti. V sklopu vprašanj o politikah EU in odločanju  respondenti odgovarjajo o vplivu vlade na njihove življenjske okoliščine, prioritetah Evropske komisije ter primerjajo EU z Združenimi državami Amerike. Pri zadnjem sklopu vprašanj se respondenti opredelijo do nekaterih globalnih groženj in izzivov, na katere naj bi se osredotočila EU ali kjer bi morali imeti večjo vlogo Združeni narodi (ZN) oz. bi okrepljeno sodelovanje med EU in ZN prineslo največje koristi. Demografski sklop vključuje vprašanja o starosti respondenta, spolu, državljanstvu, zakonskem statusu, politični samoopredelitvi levo-desno, poklicu, izobrazbi, velikosti gospodinjstva, posedovanju stacionarnega ali mobilnega telefona, finančnem stanju, družbenemu položaju, uporabi interneta, tipu in velikosti naselja ter regiji bivanja.

Tags: EVROPSKA UNIJA, Evropska Unija, GLOBALIZACIJA , MEDNARODNI ODNOSI, ZADOVOLJSTVO, ZDRUŽENI NARODI, Združeni narodi, družbene spremembe, družbene vrednote, globalizacija, gospodarska kriza, gospodarska uspešnost, kupna moč, mednarodne grožnje, odločanje, prednosti članstva v EU, vloga Evropske Unije, zadovoljstvo z življenjem, članstvo v EU
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Evrobarometer 72.5

Ta izvedba raziskav Evrobarometer se razlikuje od standardnih kazalcev Evrobarometra. Respondenti odgovarjajo na vprašanja znotraj sledečih glavnih tem: e-sporočanje, kmetijstvo, geografska mobilnost in mobilnost delovne sile ter poznavanje uporabe antibiotikov. Prvi sklop vprašanj sprašuje respondente o načinu in pogostosti e-sporočanja v gospodinjstvu, ali  si lastijo stacionarni ali mobilni telefon, o tem na kakšne načine dostopajo do interneta v gospodinjstvu, uporabi družbenih omrežij ter o zaupnosti podatkov na internetu. Sklop o kmetijstvu sprašuje o pomenu in poznavanju kmetijstva, kmetijske politike, vlogi Evropske unije glede kmetijstva ter o povezavi kmetijstva s podnebnimi spremembami. Respondenti nato podajajo mnenje o selitvi v tujino, če so se sami preselili zaradi izobraževanja ali dela, v katerih državah bi najraje delali, kako dolgo in zakaj. Podajajo tudi mnenje o pokojninah in zdravstveni oskrbi po upokojitvi. V zadnjem sklopu vprašanj respondenti odgovarjajo na prašanja: ali so v zadnjem letu uporabili antibiotike, navajajo razlog za uporabo ter njihovo poznavanje uporabe antibiotikov. Demografski sklop vključuje vprašanja o starosti respondenta, spolu, državljanstvu, poklicu, o zakonskem statusu, izobrazbi, velikosti gospodinjstva, finančnem stanju, družbenemu položaju, uporabi interneta, tipu in velikosti naselja ter o regiji bivanja.

Tags: INTERNET, KMETIJSKA POLITIKA, MIGRACIJE PREBIVALSTVA, TELEKOMUNIKACIJE , UPOKOJITEV, antibiotiki, družbena omrežja, e-sporočanje, evropska kmetijska politika, internetni dostop, kmetijska politika, kmetijstvo, mobilnost, mobilnost delovne sile, načrtovana zaposlitev v tujini ali emigracija, poznavanje Skupne kmetijske politike, selitev v drugo državo, upokojitev in pokojnine, uporaba mobilnega telefona, uporaba stacionarnega telefona, zaupnost podatkov na internetu, študij v tujini
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mednarodna splošna družboslovna anketa (ISSP), 2015

Ta izvedba raziskav ISSP se osredotoča na stališča o delu. Respondente sprašuje o delovnih vrednotah (varnost zaposlitve, visok dohodek, ipd.), ravnovesju med poklicnim in zasebnim življenjem, diskriminaciji pri delu, o izkušnjah z nadlegovanjem na delovnem mestu ter moči sindikatov. Respondenti opisujejo lastnosti dela (fizično, stresno delo, delo doma, ob vikendih, prilagodljivost glede začetka in konca delovnega časa, itd.), delovna usposabljanja, presojajo odnose med vodstvom in zaposlenimi ter med sodelavci. Odgovarjajo tudi o zadovoljstvu pri delu, identifikaciji s podjetjem ali organizacijo, zaskrbljenosti zaradi možnosti izgube zaposlitve, o zaposljivosti ter pričakovanih težavah pri iskanju nove zaposlitve. Demografski sklop vključuje vprašanja o starosti respondenta, spolu, izobrazbi, zaposlitvi, poklicu, zakonskemu statusu, članstvu v sindikatu, verskem prepričanju, o udeležbi na zadnjih volitvah, voljeni stranki (levo-desno), pripadnosti etnični skupini, o velikosti gospodinjstva, dohodku, državi rojstva staršev in regiji bivanja.

Tags: DISKRIMINACIJA, DOHODEK, NADLEGOVANJE, SINDIKAT, VARNOST ZAPOSLITVE, delovna aktivnost, delovne naloge, diskriminacija, dohodek, menedžerji, nadlegovanje na delovnem mestu, odnos do dela, razmerje med delom in zasebnim življenjem, sindikati, varnost zaposlitve, zadovoljstvo z delom, zaposlitev in vrednote, zaposlitev s polnim delovnim časom, zaposlitev s polovičnim delovnim časom, zaposljivost, zaposlovanje
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Prihodnost držav blaginje, 2015

Mednarodni projekt "Welfare State Futures: Our Children's Europe", je potekal v okviru NORFACE Welfare State Futures raziskovalnega programa pod koordinatorstvom
        Univerze v Kentu med leti 2015 in 2018. Pri projektu so poleg Slovenije sodelovale tudi Danska, Nemčija, Norveška in Združeno kraljestvo (koordinator projekta). Cilj mednarodnega projekta
        je bil proučiti vrednote in stališča ljudi glede prioritet države blaginje v prihodnosti. Projekt je temeljil na inovativnih metodah kvalitativnega raziskovanja, in sicer se je v raziskovalne namene na tem 
        področju (proučevanja stališč do države blaginje) prvič uporabila metoda demokratičnega foruma (DF). Dodatno, so bili podatki zbrani tudi s pomočjo fokusnih skupin (FS). V okviru DF je
        bila izvedena tudi anketa, in sicer so udeleženci anketni vprašalnik izpolnjevali 2x, t.j. pred začetkom in po koncu izvedbe DF. Vprašalnik je sledil klasičnim pristopom merjenja stališč. Glavni cilj izvedbe DF 
        je bilo odgovoriti na vprašanje "Katere naj bodo prioritete (slovenske) vlade glede prejemkov in storitev v letu 2040?", medtem, ko je bila tema FS "Slovenska socialna država oz. dostop in upravičenost do
        socialnih prejemkov in storitev: Kdo naj dobi kaj in zakaj?". Velja opozoriti, da so v ADP dostopni le podatki za Slovenijo, t.j. transkripti (v *.pdf formatu) DF in FS ter od pripadajočih gradiv navodila 
        za njihovo izvedbo ter anketni vprašalnik (v *.pdf formatu). Vse je dostopno v slovenskem jeziku. Podatki vseh sodelujočih držav, vključno z rezultati ankete ter vsa pripadajoča gradiva (anketni vprašalnik, 
        navodila za izvedbo, kodirniki, poročila, seznam publikacij, itd.), pa so v angleškem jeziku, dostopni na UK Data Service (http://doi.org/10.5255/UKDA-SN-8496-1. Podatki t.j. transkripti DF in FS ter
        rezultati ankete so v *.nvp formatu, za kar je potreben program NVivo, medtem, ko so vsa pripadajoča gradiva v *.pdf formatu. Slednja lahko uporabnik tudi prosto pregleduje. Za pravilno razumevanje raziskave in podatkov svetujemo, da si
        predhodno pogledate vsa dostopna gradiva.

Tags: DRUŽBENA NEENAKOST, ENAKOST SPOLOV, Slovenija, TRG DELA, ZDRAVSTVENA OSKRBA, dolgotrajna oskrba, država blaginje, migracije, stališča, varstvo otrok
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mednarodna javnomnenjska raziskava EU INDEX 2001-2002

Namen raziskave EU INDEX je raziskati zaupanje državljanov v državah kandidatkah v Evropsko unijo, pripravljenost na vključitev ter ekonomska pričakovanja po vključitvi v EU. Raziskava se izvaja v vseh državah kandidatkah, kar omogoča primerjavo indeksov vseh držav. Primerjamo pa jih lahko tudi v različnih časovnih obdobjih, kar omogoča kontinuirano spremljanje sprememb javnega mnenja glede EU.

Tags: EVROPSKA UNIJA, JAVNO MNENJE, REFERENDUM, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, demografija, glasovanje na hipotetičnem referendumu za članstvo v EU, ocenitev trenutnega stanja v državi, pričakovanja o ekonomskem položaju po priključitvi EU, sprememba mnenja o EU v zadnjih šestih mesecih
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Propaganda v vojni

Namen raziskave projektne skupine ORC v sodelovanju s Švedskim nacionalnim odborom za psihološko obrambo je bila analiza formulacije vsebinskih sporočil v množičnih medijih ter spoznati proporcionalnost razporeda novic na hrvaških in srbskih televizijskih oddajah, z željo, da ugotovijo, kako propagandna sporočila poročajo o vojnem stanju. Da pa bi ugotovili efekt propagande (kot npr.: monopol nad informacijami, pritisk države na neodvisne medije, restriktivna zakonodaja, popolni nadzor pri izoblikovanju tem na javnih tribunah in debatah) so se skoncentrirali na merjenje kompatibilnosti verbalnih in vizualnih informacij, izhajajoč iz dejstva, da je podajanje informacij v medijih zelo stereotipno in "ni združljivo", kar izzove določen predhoden pogled na celotno stanje. Namen je bil torej pregledati, ali je res fundamentalni cilj propagandistov, da poenostavijo podobo vojne in jo s tem naredijo doumljivejšo vsakdanjim ljudem in ali uporabljajo svojstven diskurz, znotraj katerega poročajo o vojnem stanju. Analiza hrvaških in srbskih televizijskih programov in njihova vloga pri izoblikovanju nacionalnih občutkov in kolektivne zavesti naj bi pripomogla k razumevanju dejstva, koliko sta dejansko obe televiziji omejeni v uporabljenemu svetu simbolike, koliko je moč razumeti kontekst družbenega okolja brez uporabe publicističnega jezika. Zato so se avtorji posvetili vprašanju "politične kulture" kot determinanti publike, ki je sredstvo propagande za dosego cilja; saj je domet množičnih medijev v veliki meri odvisen od politične kulture, po drugi strani pa so množični mediji eden od socializacijskih faktorjev, ki močno vplivajo na razvoj politične kulture. Ključne besede so kot objekti analize v različnih primerih in kontekstih vezane na določene situacije (in sicer na časopis, čas, vojno stanje, ipd.), zato so nekatere med njimi podane na zelo deskriptivni ravni.

Tags: Bosanski Hrvati, Daytonski sporazum, Dobrica Čosić, Fikret Abdić, Hrvaška radio-televizija, KULTURA, KULTURNA IDENTITETA, MEDIJSKO POROČANJE, MNOŽIČNI MEDIJI, Muslimani, NACIONALIZEM, RAZŠIRJANJE INFORMACIJ, Radovan Karadžić, Republika Srbska, TELEVIZIJSKE NOVICE, UNPROFOR, VOJNA, analiza poročil na televizijskih programih, efekt propagande, general Ratko Mladić, humanitarna pomoč, medijska pokritost, mnenje o interveniranju mednarodnih mirovnih sil, mnenje o koncentracijskih taboriščih, množični mediji v vojni, nacionalna televizija, obkolitev Sarajeva, obstreljevanje in obleganje mest, odnos do orožja, odnos do ranjenih in ubitih ljudi, omemba propagande v vlogi medijev, pogajanja v Ženevi, pomen psihološke vojne, posledice psihološke vojne na ljudeh, predsednik Alija Izetbegović, predsednik Tuđman, propagandni model, proporcionalnost razporeda novic, radio-televizija Srbije, razpad SRF Jugoslavije, stališče do JNA, televizija kot medij za poročanje vojnega stanja, vloga obrambe, vloga premirja in pogajalskih tehnik, vojna, vojna v Bosni in hercegovini, vojni ujetniki, vpletanje NATA, vpliv etničnih problemov na ozemlju BiH, vpliv javnega mnenja na celotno sliko dogajanj
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Očetje in delodajalci v akciji, 2015

Glavni namen raziskave Očetje in delodajalci v akciji, je bil preučiti trende očetovstva in očetovanja v navezavi na plačano delo. Raziskovalna pozornost je bila namenjena 
      trem vidikom: skrbstveni vlogi zaposlenih očetov v družinskem življenju, vidiku plačane zaposlitve in možnostim usklajevanja plačanega dela in skrbi za otroke. Poleg tega je bila raziskovalna pozornost namenjena tudi 
      različnim oblikam zaposlitve, zlasti zaposlenim v prekarnih oblikah in na vodilnih položajih ter možnostim usklajevanja teh dveh sfer življenja. V ta namen je bila izvedena spletna anketa na vzorcu 489 očetov iz Slovenije.
      Podatkovna datoteka zajema retrospektivne podatke o očetovskem in starševskem dopustu za obdobje od 2003-2015. V letu 2003 je namreč bil v Sloveniji uveden očetovski dopust.

Tags: DRUŽINA, OSKRBA OTROKA, OČE , OČETOVSKI DOPUST, STARŠEVSKI DOPUST, VKLJUČENOST STARŠEV, delitev dela v družini pri skrbi za otroke, delitev dela v gospodinjstvu, očetje, očetovska vloga, očetovski dopust, prekarno delo, starševski dopust, usklajevanje plačanega dela in skrbi za otroke, zaposlitev s polovičnim delovnim časom
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o porabi časa, Slovenija, april 2000 - marec 2001

Anketa o porabi časa (APČ) je statistično raziskovanje, s katerim želimo poizvedeti, kako ljudje porabljamo čas oz. koliko časa porabimo za kaj. Anketiranje poteka s pomočjo anketnih dnevnikov o porabi časa. Rezultati ankete bodo uporabni pri oblikovanju politike zaposlovanja, iz njih bo mogoče ugotoviti tudi delitev dela med spoloma, uporabni bodo pri oblikovanju politike za starejše in mladino, pri analizah preživljanja prostega časa, aktivni in pasivni udeležbi na kulturnih in športnih prireditvah, času, ki ga ljudje namenijo množičnim medijem, transportu, namenu in načinu potovanja, ovrednotenju neplačanega dela.


Tags: BREZPOSELNOST, Branje, Branje knjig, Branje periodičnega tiska, DELOVNI ČAS, DRUŽABNA AKTIVNOST, Dodatna zaposlitev, Druga gospodinjska opravila, Druga gospodinjska opravila in vrtnarjenje, Družabno življenje, Družabno življenje doma, Družabno življenje zunaj doma, Enostarševska družina, Gostilna, Hoja in pohodništvo, Hranjenje, Hranjenje v restavracijah, Izleti, Izobrazba, KULTURNA DEJAVNOST, Konjički in ročna dela, Mesečni dohodek anketiranca, Mesečni dohodek gospodinjstva, Nakupovanje, Nenatačne opredelitve porabe časa, Neporočeni otroci v gospodinstvu, Nezaposlen, Obisk gledališča ali kina, Obiskovanje in sprejemanje obiskov, Osebna nega, Osebna nega in spanje, Osebne storitve, Ostali konjički in igre, POTOVANJE, PROSTI ČAS, PROSTOČASNA DEJAVNOST, Participativne (udeležbene) aktivnosti, Pogovarjanje, Pogovarjanje in počitek, Poslušanje posnete glasbe, Poslušanje radia, Počitek - Odmori, Premikanje, Priprava hrane, Prostovoljno delo, Računalništvo, Ročno delo in izdelovanje oblek, Skrb za gospodinjstvo, Skrb za otroke, Sorodstvo z referenčno osebo, Spanje, Spol, Spremljanje radia in televizije, Starost, Status družine, Stopnja urbanizacije, Televizija in video, Težave povezane z zdravjem, invalidnost, Tip gospodinjstva, UKVARJANJE S ŠPORTOM, Udeležba na prireditvah, verske aktivnosti, Upokojen, Verske aktivnosti, Vrtnarjenje, ZAPOSLITEV, Zakonski stan, Zaposlen, Zaposlitev, Zaposlitev doma, Zaposlitveni status, Zaposlitveni status partnerja, branje knjig, časopisov, revij, hišna opravila, izobraževanje, kuhanje, neplačano delo, obiski lokalov, obiski prijateljev, ogledi športnih prireditev, pogovarjanje, poraba časa, potovanja, prehrana zunaj doma, prosti čas, sprehodi, spremljanje televizije, radija, itd., uživanje hrane, varstvo otrok, čas porabljen za delo, čas za nakupe, čas za osebno nego, Šport in aktivnosti na prostem, Športne aktivnosti, Število opravljenih ur plačanega dela v preteklem tednu, Število oseb v gospodinjstvu, Število otrok v gospodinjstvu, Študent, Študij, športno udejstvovanje, Živi v zunajzakonski skupnosti
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Vpliv organizacijskega učenja in procesne usmerjenosti na uspešnost poslovanja v malezijskih podjetjih 2005

Namen raziskave je bil raziskati proces organizacijskega učenja (OU) in njegovo povezavo z uspešnostjo poslovanja (UP) ter ugotoviti, kateri indikatorji uspešnosti poslovanja so najbolj pomembni. V ta namen so bili pridobljeni podatki 300-tih malezijskih podjetij, ki zaposlujejo več kot 100 ljudi.

Tags: KAZALEC USPEŠNOSTI, PODJETJE, UPRAVA PODJETJA, USPEŠNOST DELOVANJA, UČENJE, kakovost informacij, kognitivne spremembe, ocena uspešnosti poslovanja, podajanje informacij, pridobivanje informacij, procesna usmerjenost, vedenjske spremembe
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Podatkovna zbirka kvalitete institucij, 2013

Podatkovna datoteka je pripravljena, da prikazuje vlogo institucij kot temelja družbene in ekonomske aktivnosti. 
	 		Več kot trideset uveljavljenih institucionalnih kazalcev je razvrščenih v tri homogene skupine formalnih institucij: pravno, politično in ekonomsko, ki v 
	 		veliki meri popolnoma določajo formalno institucionalno okolje države. Izračunana je latentna kvaliteta institucij znotraj vsake skupine, in sicer za vse 
	 		države po svetu za vsako leto posebej. Na podlagi tega je predlagana razvrstitev držav na pravni, politični in ekonomski Svetovni lestvici kvalitete institucij 
	 		(SLKI), na kateri lahko se lahko sledi relativnemu napredku ali nazadovanju izbrane države. Izračunani latentni kazalci treh dimenzij institucij so še posebej 
	 		uporabni v analizi z longitudinalnimi podatki. Podatkovna zbirka kvalitete institucij, ki pokriva do 197 držav in ozemelj v obdobju od 1990 do 2010, je zato 
	 		dostopna na spletni strani ADP.

Tags: DRUŽBENI NAPREDEK, FINANČNA INSTITUCIJA, INSTITUCIJA, KAKOVOST, KAZALEC USPEŠNOSTI, SLKI (svetovna lestvica kvalitete institucij), institucije, institucionalna klasifikacija, institucionalna kvaliteta, institucionalne spremembe, konkurenčnost, zbirka podatkov kvalitete institucij
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Evrobarometer 70.1


				Raziskava obsega standardne kazalce Evrobarometra, kot na primer:
				kako zadovoljni so anketiranci s svojim sedanjim življenjem, ali so poskušali 
				spodbuditi ljudi, ki so jim blizu, da delijo poglede o temah, o katerih imajo trdno mnenje, ali so z drugimi razpravljali o političnih zadevah, kakšne cilje bi morala imeti njihova država in če menijo, 
				da so potrebne družbene spremembe. Dodatna vprašanja so se osredotočila na anketirančevo poznavanje in mnenje o Evropski uniji (EU), vključno s tem, kako dobro so obveščeni o EU, 
				katere vire informacij o EU uporabljajo, ali menijo, da ima njihova država od članstva v EU kakšne koristi ter obseg njihovega osebnega interesa do EU zadev. 
				Nadaljnja vprašanja so se nanašala na vključenost EU v različne politične sfere, nadaljnjo evropsko integracijo, širitev EU, evropski proračun ter mnenje glede Evropskega parlamenta. 
				Raziskava je poizvedovala še o mnenju o globalizaciji in njenih vplivih na lokalno skupnost, podjetja in Evropsko unijo. 
				Vprašani so bili, če so že slišali za konflikt med Rusijo in Gruzijo ter o tem, kdo je po njihovem mnenju odigral najpomembnejšo vlogo pri končanju konflikta.
				V nadaljevanju se je fokus prestavil na zaposlitvene možnosti. Respondenti so bili vprašani o trenutnih zaposlitvenih možnostih, selitvi v tujino, o razlogih in času bivanja v tujini, pripravah pred 
				selitvijo ter dejavnikih, ki bi sprožili selitev, ki sicer ne bi bila načrtovana. Demografski sklop je vključeval vprašanja o starosti respondenta, spolu, nacionalnosti, rojstnem kraju 
				(respondentovem in respondentovih staršev), o zakonskem stanu, politični samoopredelitvi levo-desno, poklicu, starosti ob zaključku izobraževanja, sestavi gospodinjstva, 
				lastništvu stacionarnega ali mobilnega telefona ter drugih večjih dobrin. 
			

Tags: DELOVNA MIGRACIJA, EVROPSKA UNIJA, EVROPSKI PARLAMENT, Evropski parlament, Evropski proračun, GLOBALIZACIJA , MEDNARODNI KONFLIKT, PRORAČUN, VOLITVE V EVROPSKI PARLAMENT, družbene spremembe, evropske volitve, javne oblasti, konflikt med Rusijo in Gruzijo, migracije, mnenje kdo ima največ / najmanj koristi od odnosov z EU, mnenje o globalizaciji, odnos do Evropske unije, selitev, selitev v drugo državo, zadovoljstvo, zaposlitvene možnosti, zaposlitvene razmere, članstvo v EU
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Preverjanje novih metod povečanja družinske rabe družbenih in rehabilitacijskih servisov

Namen raziskave je razkriti alternativne možnosti, ki so na voljo družinam pri reševanju njihovih vsakodnevnih težav in kako organizirati razpoložljive vire za doseganje željenih rezultatov. Glede na navedene cilje raziskava poskuša odgovoriti na naslednja vprašanja: (1.) kateri formalni in neformalni viri so družinam na voljo za zadovoljevanje potreb njihovih članov, (2.) kateri dejavniki določajo uporabo posameznih virov, (3.) ali formalni in neformalni viri sovplivajo in če je temu tako, na kakšen način (4.) kakšne so možnosti oblikovanja dodatnih oblik pomoči in kako te organizirati, da bi dosegli njihovo optimalno rabo.

Tags: DRUŽBENA NEENAKOST, DRUŽINA, DRUŽINSKO ŽIVLJENJE, OSKRBA OTROKA, demografija, dostopnost oblik otroškega varstva, družbena neenakost, formalne oblike otroškega varstva, indikatorji dostopnosti formalnih oblik otroškega varstva, indikatorji dostopnosti neformalnih oblik otroškega varstva, industrijske organizacije, informacije in vedenje o oblikah otroškega varstva, javni sektor na lokalni ravni, komplementarnost, neformalne oblike otroškega varstva, oblike otroškega varstva, oblike otroškega varstva oblikovane v družini, oblikovanje lastnih interesov, občani, polformalne oblike otroškega varstva, politična kompetenca, ponudniki otroškega varstva, prijatelji, prostovoljne organizacije, selektivnost, servisne organizacije, skupni interesi, sodelavci, sorodniki, sosedje, tehnična kompetenca, uporaba oblik otroškega varstva, uporabniki otroškega varstva, upravne organizacije, vedenje, zamenljivost, ŽIVLJENJSKE RAZMERE
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE