Slovenski vojak

Republika Slovenija je pri oblikovanju lastnega obrambnega koncepta opredelila tudi koncept oblikovanja oboroženih sil. Tako kot v vseh sodobnih državah so oborožene sile eden od elementov zagotavljanja nacionalne varnosti. Potek dogodkov pri osamosvajanju Slovenije je privedel do neposredne, empirične verifikacije učinkovistosti njenega obrambnega sistema. Intervencija Jugoslovanske Armade (JA) je zelo poudarila in ojačala obrambne mehanizme, še posebej teritorialne obrambe in policije. Pokazalo se je, da je v določenih razmerah pripravljenost teh mehanizmov za učinkovito delovanje eden pomembnejših elementov za doseganje političnih ciljev. Angažiranje slovenske teritorialne obrambe v oboroženem spopadu z JA zahteva v kontekstu omenjena področja raziskovanja posebno pozornost. Raziskovanje delovanja teritorialne obrambe med konflikti ponuja možnosti za proučevanje določenih vidikov delovanja vojaške organizacije, ki v normalnih okoliščinah ne bi bilo mogoče. Tovrstvno preučevanje bi v drugačnih okoliščinah ostalo zgolj na ravni empirično nepotrjenih hipotez in simulacije. Specifični položaj, tj. delovanje v dejanskem bojnem položaju, je neponavljiv okvir za empirično analizo delovanja vojaške organizacije. Pri tem ne gre le samo za analizo preteklega položaja, temveč tudi za ugotavljanje zakonitosti, ki so dragocena podlaga za oblikovanje in delovanje vojaške organizacije v prihodnosti. V naši raziskavi smo se torej osredotočili na proučevanje vloge človeka vojaka na ravni posameznika in vojaškega kolektiva v razmerah izvajanja oboroženega boja oz. vojne. Veliko pozornost smo namenili ravno osredotočenosti na raziskovanje nekaterih najpomembnejših kakovostnih značilnosti slovenskega vojaka. V skladu s tem smo kot predmet raziskave opredelili vedenje pripadnikov Teritorialne obrambe (TO) med oboroženimi spopadi, njihove vrednote ter njihova mnenja in stališča o varnostnih in vojaško-obrambnih vprašanjih, izoblikovana na temelju vojnih izkušenj. Pri izbiri kazalnikov smo bili posebej pozorni, saj je bil naš namen zajeti tako pozitivne kot negativne empirične izkušnje, ki bi jih morda bilo potrebno vgraditi v razvoj slovenskih oboroženih sil.

Tags: DRŽAVLJANSKI NEMIRI, DRŽAVNA VARNOST, OBRAMBA, VOJSKA, VOJSKOVANJE, boj proti rasizmu, ekološka zaščita okolja med vojno, enakost med spoloma, motiviranost za boj, obramba Slovenije, obrambna strategija slovenske TO, občutek največjega strahu, občutek o odložitvi poklica ob vpoklicu v TO, občutenje patriotizma med pripadniki TO, občutki ob prvem streljanju z orožjem, ocena TO pri uspešnosti obrambe Slovenije, ocena izurjenosti v rokovanju z orožjem, ocena o taktični izurjenosti v oboroženem boju, ocena policije pri uspešni obrambi Slovenije, ocena prispevanja k varnosti Slovenije glede na dodeljeno dolžnost, ocena psihične in fizične zmogljivosti za boj, ocena slovenske politike pri uspešni obrambi Slovenije, ocena slovenskih sredstev javnega obveščanja pri uspešni obrambi Slovenije, pripravljenost za sodelovanje pri izvajanju oboroženega boja, pričakovanja od dobrega častnika, samoocena razporeditve na posamezna formacijska mesta, strah pred porazom med napadi, strah pred ranjenostjo ali smrtjo, strah pripadnikov TO med oboroženimi napadi, svoboda posameznika, učinkovito zagotavljanje vojaške varnosti, vojaška angažiranost glede na kohezivnost vojaške enote, vojaška usposabljanja v zadnjih letih glede na nedavne vojne izkušnje, vrednostna usmerjenost pripadnikov TO, združevanje Evrope, človekove pravice, želeni družbeni cilji
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE