AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
IV. Samoprispevek?

S pomočjo vprašalnika so naročniki želeli raziskati mnenje Mariborčanov o uvedbi četrtega samoprispevka, namenjenega predvsem (do)graditvi nekaterih oddelkov mariborske bolnišnice. Poleg vprašanj, ki se nanašajo na samoprispevek, so v vprašalnik vključeni še sklopi vprašanj o razvoju Maribora na splošno, o odnosu do tehnike, o perspektivah mariborske univerze in o kabelski televiziji.

Tags: FINANČNA PODPORA, FINANČNA SREDSTVA , KABELSKA TELEVIZIJA, RAZVOJ MESTA, REFERENDUM, UNIVERZITETNI ŠTUDIJ, definicija samoprispevka, glasovanje na referendumu za samoprispevek, glavne naloge mariborske univerze, gradnja bolnišnice iz samoprispevka, izbira televizijskih programov, izobrazba, mnenje o izidu glasovanja Mariborčanov za program samoprispevka, mnenje o razdelitvi Maribora na šest občin, možnost uvedbe lokalnih televizijskih programov, narodnost, ocena izpolnitve programa III. mariborskega samoprispevka, ocena prispevanja dela dohodka za samoprispevek, ocena referenduma o uvedbi samoprispevka, ocena zdravstvenega stanja, odnos do tehnike, poklic, preference za ljubljansko ali mariborsko univerzo, priključek za kabelsko televizijo, priklop na kabelsko mrežo, pričakovanja od tehničnega napredka, razvoj tehnike, seznanjenost z Mariborsko univerzo, spremljanje posameznih televizijskih programov, stališče glede odnosa tehnike do narave, vlaganje denarja za izboljšanje življenja, vpliv tehnološkega napredka na zaposlenost ljudi, zadovoljstvo s stanovanjskimi razmerami, zadovoljstvo z materialnimi razmerami, članstvo v organizacijah
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mariborsko javno mnenje, 1989

Namen raziskave je raziskati stališča občanov mariborskih občin o delovanju in možni preureditvi organiziranosti občin v mariborskem družbenem prostoru. Raziskava stališč je usmerjena predvsem na: stališča občanov do razdelitve Maribora na šest občin v letu 1982; percepcija ravni odločanja o osnovnih vprašanjih, ki zadevajo občane; stališča o ponovni preureditvi oz. združitvi mariborskih občin; stališča o razvojnih problemih Maribora; pogledi na razvojne perspektive Maribora; vključenost občanov v obstoječ sistem komunalne samouprave; vključenost občanov v kulturno življenje mesta ter stališča občanov o ekologiji.

Tags: KULTURNI RAZVOJ, LOKALNA POLITIKA, LOKALNA UPRAVA, RADIOAKTIVNI ODPADKI, SODELOVANJE, STANOVANJSKE RAZMERE, UPRAVNA REFORMA , ZADOVOLJSTVO, ekološki problemi, mnenje o razdelitvi Maribora na šest občin, obiskovanje kulturnih programov, ocena razvoja mesta, odlaganje radioaktivnih odpadkov, pogled na prihodnost, razprave o reorganizaciji mariborskih občin, regionalni TV program, zadovoljstvo s stanovanjskimi razmerami, zadovoljstvo z materialnimi razmerami
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mikropodatkovna baza socialnih statistik za razvoj mikrosimulacijskega modela, 2007

Mikropodatkovna baza socialnih statistik za razvoj mikrosimulacijskega 
        modela 2007 je bila na Statističnem uradu Republike Slovenije pripravljena za potrebe razvoja mikrosimulacijskega modela 
        za modeliranje učinkov sprememb davčne zakonodaje, zakonodaje socialnih transferjev in zdravstveno zakonodaje. 
        Naključen vzorec vključuje 40.000 gospodinjstev oziroma 112.839 oseb. Sestavljena oziroma združena je iz več zbirk podatkov za leto 
        2007 in nekateri dodanih spremenljivk iz Popisa 2002. Uporabljeni administrativni podatki so izhajali iz različnih  
        administrativnih virov inštitucij Republike Slovenije, kot so Ministrstvo za notranje zadeve, Geodetska uprava,     
        Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve, Davčna uprava, Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, Zavod 
        za zaposlovanje, Inštitut za varovanje zdravja in Zavod za zdravstveno zavarovanje. Poleg teh pa so uporabljeni še 
        statistični registri in podatki statističnih raziskovanj, ki jih izvaja Statistični urad.

Tags: DENARNO NADOMESTILO ZA BREZPOSELNOST, DOHODKOVNA POLITIKA, POKOJNINA, SOCIALNA POLITIKA, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, STROŠKI ZDRAVSTVA, ZAKONODAJA, bivanje v času študija, brezposelnost, davčne olajšave, davčni prispevki, delovna prostornina in moč motorja, dodatek za nego in varstvo otroka, dodatki k pokojnini, dohodki, izobrazba, lastništvo stanovanja, mesečne subvencije, nadomestilo za brezposelnost, očetovski dopust, poklic, pokojnine, porodniški dopust, socialna pomoč, tip vozila, vrsta izobraževalnega programa, vrsta štipendije, vrsta študija, zaposlitev, znesek štipendije, število oseb v gospodinjstvu
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Mikropodatkovna baza socialnih statistik za razvoj mikrosimulacijskega modela, 2010

Mikropodatkovna baza socialnih statistik za razvoj mikrosimulacijskega 
				modela 2010 je bila na Statističnem uradu Republike Slovenije pripravljena za potrebe razvoja mikrosimulacijskega modela 
				za modeliranje učinkov sprememb davčne zakonodaje, zakonodaje socialnih transferjev in zdravstveno zakonodaje. 
				Naključen vzorec vključuje 120.046 oseb. Sestavljena oziroma združena je iz več zbirk podatkov, večina za leto 2010 (npr. registrirano  
				brezposelni, dohodnina, prejemki, študenti itd.), nekatere pa tudi za 2011 (npr. nepremičnine, Registrski popis) in 2012 (štipendisti).
				Uporabljeni administrativni podatki so izhajali iz različnih administrativnih virov inštitucij Republike Slovenije, 
				kot so Ministrstvo za notranje zadeve, Geodetska uprava, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve, Davčna uprava, 
				Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, Zavod za zaposlovanje, Inštitut za varovanje zdravja in Zavod za zdravstveno 
				zavarovanje. Poleg teh pa so uporabljeni še statistični registri in podatki statističnih raziskovanj, ki jih izvaja Statistični urad.

Tags: DENARNO NADOMESTILO ZA BREZPOSELNOST, DOHODKOVNA POLITIKA, POKOJNINA, SOCIALNA POLITIKA, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, STROŠKI ZDRAVSTVA, ZAKONODAJA, bivanje v stanovanju, bivanje v času študija, brezposelnost, davčne olajšave, davčni prispevki, delovna prostornina in moč motorja, dodatek za nego in varstvo otroka, dodatki k pokojnini, dohodki, izobrazba, lastništvo delov stavb, lastništvo parcel, lastništvo stanovanja, mesečne subvencije, nadomestilo za brezposelnost, očetovski dopust, poklic, pokojnine, porodniški dopust, socialna pomoč, tip vozila, vrsta izobraževalnega programa, vrsta štipendije, vrsta študija, zaposlitev, znesek štipendije, število oseb v gospodinjstvu
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 1989

Anketa zajema del vprašanj iz raziskave BBC o spremljanju tujih radijskih in televizijskih oddaj v primerjavi z domačimi nacionalnimi in regionalnimi. Dodana so tudi vprašanja o tisku, opremljenosti z aparati za spremljanje medijskih vsebin. Posebej je še del vprašanj o prepoznavanju rakavih obolenj in poznavanju dejavnikov tveganja, ki so jih sestavili kolegi z Onkološkega inštituta.

Tags: BRANJE, KRAJEVNI MEDIJI, MNOŽIČNI MEDIJI, PREPREČEVANJE RAKA, RADIJSKI PROGRAM, RAK, TELEVIZIJA, branje časopisov in revij, gledanje televizije po časovnih intervalih, kajenje, objektivnost medijev, ocena programa BBC, opremljenost gospodinjstva z avdio/video aparati, pitje alkohola, poslušanje tujih radijskih programov, poslušanost BBC, potovanja v tujino, radio (poslušanje po urah), regionalizacija televizije, reklame, spremljanje domačih in tujih TV programov, spremljanje športa na televiziji, svoboda tiska, televizija, ukvarjanje s športom, učinkovitost posameznih medijev, vključenost v kabelsko omrežje, zdravje, znaki raka in njihovo opazovanje, znanje jezikov
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Slovensko javno mnenje 1992

Večja samostojna raziskava o spremljanju množičnih medijev v Sloveniji razširi polje zanimanja za medijske navade, ki je sicer stalna tema raziskav SJM. Tradicija teh raziskav se začne z MKS62, opazneje tudi v MEDIA89. Anketa se začne s podrobnim beleženjem spremljanja televizijskih programov in posameznih oddaj z namenom analizirati dejavnike, ki vplivajo na stil medijske potrošnje. Temu sledijo še drugi vidiki načina preživljanja prostega časa razumljenega v okviru koncepta življenskega stila. Vprašanja se nanašajo na načine informiranja, pogostosti in običajnem času spremljanja radia ins televizije, izbiro posameznih postaj in oddaj. Respondenti navajajo najbolj priljubljene oddaje in osebnosti, ocenjujejo posamezne oddaje, odgovarjajo na vprašanja o tehnološki opremljenosti (teletekst, video, kabelska/satelitska TV), povejo ali spremljajo tudi tuje postaje, kateri športi jih najbolj zanimajo, kakšen odnos imajo do reklam, ocenijo politično usmeritev državne televizije. Sklop vprašanj se nanaša na spremljanje časopisov in revij ter njihovo oceno. V vprašalniku najdemo še vprašanja o stilu življenja (bralne navade, športna aktivnost, poslušanje glasbe), samooceno materialnega položaja, delo anketiranca in njegov odnos do le-tega, merjenje stališč v zvezi z narodom/nacionalizmom, odnosih med spoloma, narkomaniji, splavu in privatni lastnini. Pred standardnim blokom socio-demografskih vprašanj je še sklop vprašanj o politiki, oceni politični situacije, zadovoljstvu z delovanjem oblasti, volilne preference in odnosu do ekstremnih stališč o dogajanju v javnosti. Del anketiranih je teden dni natančno beležil spremljanje oddaj na TV in ocenjeval posamezne oddaje na nacionalni televiziji s pomočjo posebnega formularja ("Barometer gledanja televizije od 24. - 30. junija 1992").

Tags: BRANJE, DRUŽBENA STALIŠČA, GLEDANJE TELEVIZIJE, KRAJEVNI MEDIJI, MNOŽIČNI MEDIJI, RADIJSKI PROGRAM, TELEVIZIJA, branost leposlovnih in strokovnih knjig, dejavniki gledanja TV, druženje s prijatelji, gledanost TV, igranje na srečo, nacionalna identiteta, ocena političnega položaja, ocenjevanje programov TVS, pogostost gledanja posameznih oddaj, politika, politična usmeritev TVS, popularne TV osebnosti, poslušanje različnih glasbenih zvrsti, poslušanost radia, prevladujoč vir informiranja, razumevanje jezikov, spremljanje gledaliških predstav, spremljanje koncertov, spremljanje posameznih tipov oddaj, spremljanje satelitskih TV programov, spremljanje tujih TV programov, stališča o oglaševanju, strankarske preference, strpnost, ukvarjanje s športom, vrednote o delu, zaposlitev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Novinarstvo v socialistični Jugoslaviji in imaginariji medijev skozi občinstvo, 2021

V raziskavi jih je zanimalo, kako so posameznice in posamezniki v socialistični Jugoslaviji v vsakdanjem kontekstu uporabljali medije ter kako je ta uporaba prispevala 
        k tvorjenju kolektivnih imaginarijev v jugoslovanski družbi. Osrednji namen je bilo pridobivanje prvoosebnih informacij o tem, kako in katere medije so intervjuvanci in intervjuvanke kot člani 
        občinstev uporabljali v tem zgodovinskem obdobju, kako so dojemali novinarje in novinarsko poročanje, koliko so mu zaupali, v kakšni meri so bili do medijskih vsebin kritični in kako so v povezavi 
        z mediji dojemali širšo jugoslovansko družbo. Cilj raziskave je bil pridobivanje prvoosebnega vpogleda v prakse občinstev skozi raziskovanje spomina ter s tem omogočiti boljše razumevanje delovanja 
        medijev v tem zgodovinskem obdobju. Raziskava je potekala v študijskem letu 2020/2021 v okviru predmeta Zgodovina novinarstva na dodiplomskem programu Novinarstvo (Fakulteta za družbene vede).

Tags: CENZURA, Jugoslavija, NOVINARSTVO, OBČINSTVO, SPOMIN, Slovenija, kultura, mediji, novinarstvo v socializmu, socializem, zgodovina novinarstva
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Zgodovina Medijev, 2020

Namen raziskave je spoznati rabo radia v zgodovinski perspektivi v slovenskem prostoru in predvsem njegov pomen v vsakdanjem življenju ljudi v preteklosti. 
        Raziskava izhaja iz teoretskih izhodišč medijskih in kulturnih študij. Proučuje radio kot medij, ki je vnesel korenite spremembe v vsakdanja življenja ljudi s svojim prihodom v 20. letih 20. 
        stoletja in se množično razširil v naslednjih desetletjih. Cilj raziskave je rekonstruirati njegov pomen, vlogo in rabe v družbi v preteklosti. Kulturna zgodovina radia tako razkriva, 
        kako so se v slovensko družbo usidrali množični mediji v 20. stoletju, kako so transformirali vsakdanja življenja ljudi in njihove domove in kako so napovedovali prihod medijske dobe z 
        zgodnjo mediatizacijo slovenske družbe, ki jo je močneje pričel prav radio.

Tags: MEDIJSKE ŠTUDIJE, MEDIJSKO POROČANJE, RADIO, ZGODOVINA, mediji, množični mediji, radio, zgodovina, zgodovina medijev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Zgodovina medijev, 2019

Namen raziskave je spoznati rabo medija - Walkmana, v zgodovinski perspektivi in njegov pomen v vsakdanjem življenju v preteklosti. 
        Izhajamo iz teoretskih izhodišč medijskih in kulturnih študij. 
        Danes "mrtvi" medij je v 1980-ih in 1990-ih letih prejšnjega stoletja živel svoja zlata leta, zato je bil cilj rekonstruirati njegov pomen, vlogo in rabe v družbi v preteklosti. 
        Kulturna zgodovina že pozabljenega medija nam tako razkriva nekatere rabe medijev, ki so bile prisotne že v preteklosti in so se danes z digitalnimi mobilnimi mediji močno razširile.

Tags: MEDIJSKE ŠTUDIJE, MNOŽIČNI MEDIJI, mediji, množični mediji, zgodovina, zgodovina medijev
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Čezmejno povezovanje in lokalne skupnosti, 2012: Učinki vstopa RS v schengenski prostor na razvojne možnosti etnično mešanega območja v Prekmurju

V okviru programske skupine ARRS "Območja kulturnega stika v integracijskih procesih" je bila med pripadniki madžarske narodne manjšine v Prekmurju, na obmejnem območju, natančneje
        na tromeji z Madžarsko, Avstrijo in Hrvaško, s pomočjo terenske ankete, izvedena študija primera. Namen študije je bil spoznati življenje manjšine v obmejnem, kulturno mešanem območju Prekmurja, 
        opredeliti intenzivnost čezmejnih stikov ob slovensko-madžarski meji ter prepoznati vlogo  manjšine pri vzdrževanju raznovrstnih stikov z Madžarsko, vlogo različnih medijev pri informiranju o manjšinskih vprašanjih, položaj slovenskih obmejnih 
        območij po vstopu Slovenije v EU in pričakovanja obmejnega prebivalstva glede učinkov vstopa Slovenije v schengenski prostor na nadaljnji razvoj odnosov med madžarsko manjšino v Sloveniji.

Tags: EVROPSKA UNIJA, Evropska Unija, JEZIK, MANJŠINA, MEDDRŽAVNA MEJA, Madžarska, Slovenija, jezik, madžarska manjšina, manjšine, multikulturnost, obmejna območja, odnosi s sosednjimi državami, opravila prek meje, pravice manjšin in priseljencev, schengenski prostor, ČEZMEJNO SODELOVANJE, čezmejni stiki
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Migracije, integracija in multikulturnost

Cilj raziskovalnega projekta obsega analizo obstoječe slovenske integracijske politike (ki zajema področja ekonomske, kulturne, politične in socialne integracije) s pomočjo podrobnejše obravnave posameznih sektorskih politik (izobraževalna, zaposlitvena, stanovanjska, jezikovna, kulturna, manjšinska/etnična politika ipd.). V skladu s priporočili in strateškimi smernicami Evropske unije in na osnovi primerljivih študij, izvedenih v drugih evropskih državah, je posebna pozornost namenjena naslednjim tematikam: pravica do združevanja družin, dostop do dela in enakopravna obravnava na delovnem mestu, civilno državljanstvo in zagotavljanje pravic nenaturaliziranim imigrantom ter preprečevanje diskriminacije in ksenofobije. Za potrebe izvajanja evalvacije integracijskih politik je ključnega pomena tudi sistematično spremljanje javnega mnenja, saj omogoča povratno informacijo o učinkih in (ne)uspehih integracijskih procesov s strani celotne družbe. Fokusirana javnomnenjska anketa je zasnovana kot specializiran merski instrument, ki omogoča izvedbo longitudinalnega spremljanja stališč, s čimer bodo pridobljena reprezentativna mnenja v slovenskem prostoru. Namen javnomnenjske raziskave je torej pridobiti sistematičen nabor stališč in ocen o migracijah v slovenskem prostoru, o integraciji imigrantov, multikulturnosti, solidarnosti, socialni distanci, stopnji diskriminacije in ksenofobije ipd.

Tags: DRUŽBENA STALIŠČA, KULTURNA INTEGRACIJA, KULTURNA SPREMEMBA, MEDNARODNE MIGRACIJE, MIGRACIJE PREBIVALSTVA, NEZAKONITI PRISELJENEC, POLITIKA PRISELJEVANJA, PRISELJEVANJE, imigranti, integracijske politike, migracije, mobilnost, multikulturnost, nestrpnost do priseljencev, odnos do priseljencev, spodbude pri preselitvi v tujino
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Migracije v novinarskem poročanju, 2020


        Raziskava preučuje pojavnost in reprodukcijo populističnega ter afektivnega komuniciranja v interpretativnem žanru časopisnega komentarja (tj. kritične objave) dveh izbranih dnevnih časopisov, Dela in Slovenskih novic, v obdobju sprememb migracijske 
        in begunske zakonodaje v Sloveniji (ki zajema obdobje med 2015 in 2019; časopisni prispevki (komentarji), ki so uporabljeni za analizo, se nanašajo na obdobje med 2015 in 2017). Raziskovalna skupina je s pomočjo metode okvirjanja časopisnim komentarjem v izbranih dveh časopisih določila okvirje, s katerimi novinarji_ke v besedilih definirajo fenomene kot družbene 
        probleme in znotraj katerih implicitno ali eksplicitno vključujejo oziroma ponujajo tudi rešitve. Končni vzorec analize je zamejen zgolj na tiste časopisne komentarje, ki v svoji argumentaciji vsebujejo strukturiran in pomensko relevanten par: 
        eksplicitno definicijo problema in eksplicitno predlagano rešitev definiranega problema. Strukturirani okvirji, ki vsebujejo par problem (diagnoza) – rešitev (prognoza), ki jih je raziskovalna skupina prepoznala v besedilih, tako predstavljajo temeljne 
        enote analize. Analiza okvirjanja znotraj komunikativnega procesa okvirjanja predpostavlja in v analiziranih besedilih omogoča zaznavanje določene nelingvistične ali nekognitivne lastnosti okvirjenih problemov in rešitev. Tako je raziskovalna skupina
        v besedilih vsem okvirjem, tj. vsem parom, določila tudi afekte, ki se naključno ali namensko vpenjajo ter prepletajo s pomeni in stališči v besedilih, tako okvirje kot afekte pa so v besedilih povezovali s tremi populističnimi antagonizmi, ki 
        okvirjajo migracijsko tematiko: proti-elitizem, osrediščenost na ljudstvo, drugost. Zaradi specifičnega načina razširjanja populističnih antagonizmov v medijih je medijski populizem v vsakem paru (problem-rešitev) kodiran na dveh ravneh, (1) kot 
        populizem skozi medije in (2) kot populizem s strani medijev. Populizem skozi medije zaznamuje prisotnost treh populističnih antagonizmov, ki jih izrekajo zunanji glasovi (npr. politiki), na katere se novinarji opirajo, zato pojav dimenzionirajo 
        tri spremenljivke: proti-elitizem, osrediščenost na ljudstvo, drugost. Populizem s strani medijev označuje novinarje kot akterje, ki aktivno poustvarjajo populistično komuniciranje, kot tiste akterje, ki populizem zgolj tematsko obravnavajo ali kot 
        akterje, ki etiketirajo druge kot populiste. Pojav s tremi dimenzijami operacionalizirajo s pomočjo petih spremenljivk: proti-elitizem, osrediščenost na ljudstvo, drugost, populizem kot fenomen, populistični akter_ka.
      

Tags: NOVINAR, NOVINARSTVO, POLITIČNA IDEOLOGIJA, afekt, analiza okvirjanja, mediji, migracije, politika, populizem, časopisi
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Sociološki vidiki migracij slovenskih delavcev v ZR Nemčijo

Projekt sociološkega proučevanja migracij Slovencev v Nemčiji je obsegal raziskavo Zdomcev leta 1974, njim ustrezajočih Parov državljanov Slovenije, ki se niso preselili v Nemčijo in skupine Povratnikov v domovino leta 1976. V prvi fazi raziskave Zdomci so raziskovalci zbrali o vzrokih za odhod v tujino, morebitnem napredovanju v poklicu in izobrazbi, znanju jezika, koliko zdomci v Nemčiji zaslužijo in kam nameravajo vložiti prihranjen denar, kako ocenjujejo konkretne dejavnike migracijskega privlačevanja in odbijanja, ali se nameravajo vrniti v domovino, kakšne so njihove stanovanjske in družinske razmere in kakšne so bile pred odhodom.

Tags: DELOVNA MIGRACIJA, MEDNARODNE MIGRACIJE, MIGRACIJE PREBIVALSTVA, SOCIALNO-EKONOMSKI POLOŽAJ, ZADOVOLJSTVO NA DELOVNEM MESTU, ZAPOSLITEV V TUJINI, delavec, delovne izkušnje, dohodek, družbeni položaj družine, družinske razmere, imigracije, izobrazba, migracije, napredovanje v službi, načrtovana zaposlitev v tujini ali emigracija, poklici, prihranki, socialni stiki, vertikalna mobilnost, zadovoljstvo z delom, zaposlitev, zdravje, znanje jezikov, življenjski pogoji
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE
Anketa o masovnih komunikacijskih sredstvih (MKS) 1962

Anketa o masovnih komunikacijskih sredstvih (MKS) sega na področje raziskav medijev in komunikacijskih navad. Vprašalnik se prične z obsežnim sklopom demografskih vprašanj. Temu sledijo vprašanja v zvezi z branjem dnevnih časopisov in revij: katere časopise in revije respondenti berejo, katere teme jih najbolj zanimajo, kdaj navadno berejo in ali berejo tiskane medije iz drugih jugoslovanskih republik. Sklop vprašanj o radiju vsebuje problematiko tehničnih možnostih sprejema radijskega signala, vprašanja v zvezi s pogostostjo poslušanja radijskega programa, vsebino in kvaliteto radijskega sporeda. Sledijo vprašanja o gledanju televizije. V poglavju o obiskovanju kino predstav najdemo vprašanja o najljubših filmih in dejavnikih, ki vplivajo na pogostost obiskovanja kina. Sledita sklopa vprašanj o prostočasnih aktivnostih in članstvu v družbeno-političnih organizacijah, ki zaključujeta vprašalnik.

Tags: BRALCI ČASOPISA, BRANJE, GLEDANJE TELEVIZIJE, INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE, MNOŽIČNI MEDIJI, OBISK KINEMATOGRAFOV, POSLUŠANJE RADIA, PROSTI ČAS, RADIJSKA POSTAJA, aktivnosti v prostem času, branje knjig, branje revij, branje časopisov, demografija, glasba, gledanje televizije, igranje glasbenih inštrumentov, kaj vam nudi kino, kaj vas odvrača od kina, konjički, lastništvo radijskega sprejemnika, najbolj privlačne radijske vsebine, najbolj zanimive vsebine, najljubši filmi, nakup novega radijskega sprejemnika, obiskovanje kina, poslušanje radia, poslušanje tujih radijskih postaj, spremljanje glasbenih oddaj, spremljanje informativnih oddaj, tehnični pogoji za spremljanje radijskiega programa, čas branja časopisov, članstvo v družbeno-političnih organizacijah, članstvo v sindikatu, šport
Organization: UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE