AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Nasjonal database for grunnundersøkelser (NADAG)

NGU har utviklet Nasjonal database for grunnundersøkelser (NADAG) med tilhørende karttjenester og muligheter for innmelding og nedlasting av data fra geotekniske undersøkelser. Fra og med 2025 er det lovfestet plikt for innmelding av komplette geotekniske grunnundersøkelser til NADAG. Eldre data har stor nytteverdi, og ønskes også meldt inn. Prosjektet for utvikling av NADAG er et samarbeid mellom NGU og etatene Statens vegvesen, Bane NOR, og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE). NGU samarbeider også med ulike konsulenter i utviklingen av løsningene. 

Punktene i NADAGs kartinnsyn representerer geotekniske borehull (GB), hvor metadata vises (f.eks. boretype, oppdragsfirma, oppdragsgiver, stedfestelse (posisjon), boret dybde, ev. dyp til berg). For noen punkter vil mer informasjon være tilgjengelig (f.eks. lenke til rapport og ev. rådata, boreprofil og måleresultater). NADAGs datamodell er basert på en datastruktur beskrevet i SOSI-standardene for Geovitenskapelige undersøkelser og Geotekniske undersøkelser. NADAG er innlemmet i listen over datasett til DOK. Visningstjenesten til NADAG har to innsynsløsninger, der «Mobilvennlig versjon» ligner de andre kartinnsynene til NGU, mens «NADAG fullversjon» har litt annet oppsett og andre verktøy. 

Nye data skal leveres komplett til NADAG, enten ved bruk av GeoSuite toolbox eller gjennom et innmeldings-API som er under utarbeidelse. Eldre data kan alternativt leveres gjennom NADAG WebReg. 

NADAG er landsdekkende. Alle data som ligger i NADAG er fritt tilgjengelig for alle, og lastes ned vederlagsfritt. Det vil være varierende mengde informasjon tilhørende hvert datapunkt, noe som vil avhenge blant annet av formatet data er levert på, og dataeiers vilje til å offentliggjøre data utover kun å vise metadata. Tilgjengelige rapporter (pdf) kan lastes ned fra NADAGs infoark. Data kan lastes ned på formatene GML, Filgeodatabase og GeoSuite. I tillegg kan man benytte NADAGs WMS, samt at det arbeides med lese-API (OGC API Features). Nedlasting kan gjøres via Geonorge, men dette gjelder enkle datasett, dvs. primært metadata og URL-lenker til rapporter. Komplette data må lastes ned gjennom NADAGs kartinnsyn. 

NADAG og bidragsytere er ikke ansvarlige for den enkeltes bruk av datasettene. Datasettene og rapportene ble laget for bestemte formål/prosjekt. Den som benytter data for nye formål/prosjekt må gjøre egne og selvstendige vurderinger av dataenes kvalitet, egnethet og gyldighet. Ved bruk av data skal det refereres til rapport/dataeier. Datasettet er gjort tilgjengelig under Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Ved å starte NADAG nettjeneste godtar du disse vilkårene for bruk.
Radon aktsomhet

Datasettet viser hvilke områder i Norge som trolig er mer radonutsatt enn andre. Datasettet er basert på geologi og inneluftsmålinger av radon. Inneluftsmålinger er fra NRPA sin nasjonale database, og geologi er fra NGU sine berggrunns- og løsmassedatabaser. Berggrunnsdata er av målestokk 1:250.000 og løsmassedata er av varierende målestokk, fra 1:50.000 til 1:1000.000. Inneluftsmålinger er brukt til å identifisere områder med forhøyd aktsomhet for radon, totalt 34563 geo-refererte målepunkt. De er også brukt til å kjennetegne geologi i forhold til aktsomhet for radon, og denne kunnskapen er overført til områder hvor det finnes ingen eller få inneluftsmålinger. Der hvor et område er klassifisert som «høy aktsomhet» er det beregnet at minst 20% av boligene har radonkonsentrasjoner over 200 Bq/m3, med 70% statistisk sikkerhet. Der hvor et område er klassifisert som «middels til lav aktsomhet» er det beregnet at opp til 20% av boligene har radonkonsentrasjoner over 200 Bq/m3, med 70% statistisk sikkerhet. Der hvor det ikke er nok data, eller hvor det ikke er nok statistisk sikkerhet for å beregne aktsomhet for radon, er områder klassifisert som «usikker aktsomhet». Alunskifer er tilknyttet forhøyde radonkonsentrasjoner. Områder hvor det finnes alunskifer er klassifisert som «særlig høy aktsomhet». Med å overføre kunnskap fra områder med inneluftsmålinger til områder uten inneluftsmålinger, er det antatt at radonegenskaper av en geologitype er det samme i hele landet. I praksis kan det forventes noe variasjon i radonegenskaper i polygoner av den samme geologitypen. I tillegg kan det forventes variasjon i radonegenskaper innenfor et polygon.
Mineralressurser: industrimineral, naturstein og metaller

Dataene gir en oversikt over registrerte oppføringer av industrimineral, naturstein og metallressurser. 
Mineralressursdataene inneholder både areal- og punktoppføringer for alle tre grupper. Datasettet gir en oversikt over dokumenterte forekomster (verdivurderte arealer; forekomst/deposit), prospektive områder (arealer med høy sannsynlighet for funn av økonomisk interessante mineraler; prospekt/prospect), registreringer hvor det er observert og/eller analysert forhøyede verdier av økonomisk interessante mineraler (registrering/occurence) og provinser (arealer med muligheter for funn av gitte mineraler; provins/province). Registreringene kan inneholde lite eller mye informasjon. 
De dokumenterte forekomstene inneholder en vurdering av offentlig betydning; internasjonal, nasjonal, regional, lokal, liten eller ingen eller ikke vurdert.
Dataene er innsamlet over lang tid og oppdateres fortløpende etter prioriteringer.
Fiskeriaktivitet - fiskefartøy

Temaene viser fiskeriaktivitet basert på data fra satellittsporing og fangstrapportering. Sporingsdata er koblet med opplysninger fra fangstrapportering, for å filtrere bort perioder med annen aktivitet enn fiskeri, før generering av linjetetthetsplott.


Norske fiskefartøy vises per kvartal.
Alle fiskefartøy over 15 meter sender posisjonsrapporter til Norsk FMC. I Skagerrak utenfor 4 nautiske mil er grensen 12 meter. Normal sporingsfrekvens er én posisjonsrapport per time. Dekningsgrad er minkende fra breddegrad N76˚ avhengig av type sporingsutstyr.
Norske fartøy rapporterer uavhengig område, mens utenlandske fartøy kun videresender data når de er i våre farvann: Norges økonomiske sone, Fiskerisonen ved Jan Mayen og Fiskevernesonen ved Svalbard. I Fiskevernsonen mangler vi data fra russiske, britiske og irske fartøy.


Utenlandske fiskefartøy vises per år. 
Utenlandske fartøy videresender kun data når de er i våre farvann: Norges økonomiske sone, Fiskerisonen ved Jan Mayen og Fiskevernesonen ved Svalbard. I Fiskevernsonen mangler vi data fra russiske, britiske og irske fartøy (utenfor territoralgrense).
EU-fartøy rapporterer, tilsvarende de norske, også elektronisk fangstdagbok daglig, mens russiske fartøy kun rapporterer fangst per uke.
Fjordlinjer - Kysttorskregulering

Gjelder fra og med Varangerfjorden til N 62º Nord. Forbudt for fartøy på 15 meter største lengde eller mer å fiske etter torsk med konvensjonelle redskap innenfor fjordlinjene.

For mer informasjon se "Forskrift om endring av forskrift om regulering av fisket etter torsk, hyse og sei nord for 62º N."
Støysoner for Forsvarets flyplasser

Støysonene er ment som et hjelpemiddel i forbindelse med kommunens plan- og byggesaksarbeid. Rød sone angir områder som er sterkt berørte av støy, der det frarådes å etablere støyfølsom bebyggelse. Gul sone angir områder som i noen grad er berørte av støy og der etablering av støyfølsom bebyggelse kan vurderes dersom det utføres støyreduserende tiltak.
Støysoner for Forsvarets skyte- og øvingsfelt

Datasettet inneholder støysoner for Forsvarets skyte- og øvingsfelt. Hovedsakelig er disse beregnet etter retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging, T-1442. Der det er aktuelt inkluderes også relevant støy fra aktiviteter som ikke er omtalt av retningslinjen, som tunge våpen, sprengninger og øving i felt (uten veldefinert standplass og skyteretning). Støysonene er ment som et hjelpemiddel i forbindelse med kommunens plan- og byggesaksarbeid. Rød sone angir områder som er sterkt berørte av støy, og er i utgangspunktet ikke egnet for støyfølsom bebyggelse. Gul sone er en vurderingssone, hvor det må planlegges godt for å oppnå tilfredsstillende støyforhold. Nye støyberegninger skal vurderes hvert 5. år eller dersom det skjer forandringer i skytefeltet/skytebanen som påvirker støybildet.
Forsvarets skyte- og øvingsfelt land

Datasettet inneholder den flatemessige utbredelsen av militære skyte- og øvingsfelt avgrenset av Forsvarets eide/leide grunn, og Forsvarets ervervede rettigheter til bruk av arealet til skyte- og øvingsaktivitet, herunder også klausulerte fareområder (sikkerhetssoner). Datasettet beskriver IKKE fare-/restriksjonsområder for luftfarten som kan avvike fra skytefeltets geografiske representasjon på bakken. Datasettet inneholder kun skytefelt som er forvaltet av Forsvarsbygg. Skytefelt i sjø forvaltes primært av Sjøforsvaret, og er ikke med i dette datasettet. Deler av dette datasettet leveres også til Kartverkets N50-serie.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Sjøfjærsamfunn

Modellert utbredelse av sårbare marine biotoper basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder. Biotopene er karakterisert av skjøre organismer som lett knuses ved fysisk påvirkning av havbunnen. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller. Verdi-enheten er n/100m2.
Dette datasettet viser forventet fordeling av «grunne sjøfjærsamfunn» ifølge Buhl-Mortensen et al. (2023);
men se også Burgos et al. (2020). Andre navn inkluderer (men er ikke begrenset til): "Seapens and Burrowing Megafauna". Den tilsvarende generiske biotopen er "Sea pen garden". Listen over indikatorer som brukes er Funiculina quadrangularis og Kophobelemnon stelliferum.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse

Datasettserien  viser predikert romlig fordeling av sårbare biotoper og habitater i Mareano-kartlagte deler av norske farvann. Ved å bruke artsutbredelsesmodellering og indikatortaksonlister fra Buhl-Mortensen et al. (2019), produserer vi, for hver habitatklasse med tilstrekkelige observasjoner, (1) median predikerte tettheter av indikatortaksa og (2) tilsvarende usikkerhetsestimater. Observasjonsdata er utelukkende hentet fra MAREANO-video, og modeller kjøres for alle områder som er kartlagt gjennom Mareano-programmet. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller.

Datasettserien inneholder forekomsten av fem forskjellige sårbare biotoper: Stylasterid-hage, Svampspikelbunn (ostur), Glassvampsamfunn (kaldtvann svampsamfunn), Svampskog og Umbellula bestander (dypvanns-sjøfjær bestander).  Nærmere informasjon om disse på www.mareano.no og i produktarket. 
Datasettet er basert på videoanalyse og dekker havområder der kartleggingsprogrammet MAREANO har samlet inn videomateriale.
Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) bomtrål uten kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon uten kolonidannende dyr (Årlig produksjon i kJoule per kvadratmeter) for bomtrål i spesifikke norske havområder som er undersøkt av MAREANO. 

Dalasettet er en del av den tematiske datasettserien «Produktivitet – Bentisk sekundærproduksjon» består av datasett med modellert sekundærproduksjon (årlig produksjon i kilojoule per kvadratmeter) fra innsamlingsredskapene grabb og bomtrål (som tematiske datasett) med og uten kolonidannende dyr i spesifikke områder som er undersøkt av MAREANO programmet.
Artsutbredelse Fisk

Datasettet inneholder generaliserte utbredelseskart av ulike fiskearter i norske områder, basert på artsansvarlig sin tolkning av utbredelsen de siste 30 årene. Mer informasjon om datagrunnlaget og arten kan man finne hos Havforskningsinstituttet: https://www.hi.no/hi/temasider/arter og https://www.hi.no/hi/radgivning/kvoterad. 

Kartlagene er delt inn i temalag for de forskjellige artene. Eksempler på temalag for fisk er utbredelsesområder og gyteområder. Det er definert et gyldighetsområde for de fleste artsutbredelseskartene. Gyteområdene er stort sett tidsavgrenset, gyldigheten er oppført i egenskapstabellen. 

For å se på, finne tilgangslenker eller laste ned hele eller deler av dette datasettet, gå til kart.hi.no/datasett.
Bentisk sekundærproduksjon

Tematisk datasettserien «Produktivitet – Bentisk sekundærproduksjon» består av datasett med modellert sekundærproduksjon (årlig produksjon i kilojoule per kvadratmeter) fra innsamlingsredskapene grabb og bomtrål (som tematiske datasett) med og uten kolonidannende dyr i spesifikke områder som er undersøkt av MAREANO programmet. 

Datasettserien består av fire datasett: 

Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) bomtrål med kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) bomtrål uten kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) grabb med kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) grabb uten kolonidannende arter

I tillegg til bomtrål og grabb blir det også tatt prøver med bentisk slede. Det er ikke beregnet bentisk sekundærproduksjon fra slede da dette ikke blir representativt.
Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) bomtrål med kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon med kolonidannende dyr (Årlig produksjon i kJoule per kvadratmeter) for bomtrål i spesifikke norske havområder som er undersøkt av MAREANO. 

Datasettet er en del av den tematiske datasettserien «Produktivitet – Bentisk sekundærproduksjon» består av datasett med modellert sekundærproduksjon (årlig produksjon i kilojoule per kvadratmeter) fra innsamlingsredskapene grabb og bomtrål (som tematiske datasett) med og uten kolonidannende dyr i spesifikke områder som er undersøkt av MAREANO programmet.
Naturtyper etter NiN Marine Bunnsystemer (NA-M) i målestokk 1:20 000

Datasettet viser en klassifisering av kystnære havbunnsarealer i Natur i Norge (NiN) sitt naturtypesystem Marine Bunnsystemer (NA-M), versjon 3.0: https://naturinorge.artsdatabanken.no/NIN-3.0-T-C-PE-NA-MB-NA-M.

Kartlaget områder inkluderer foreløpig kun Sunnhordaland. Pilotområdene i Marine Grunnkart: Kvænangen i Troms, regionen Nye Stavanger og Giske på Sunnmøre er kartlagt på tilsvarende måte, men da i NiN naturtypesystem versjon 2.0 (https://kartkatalog.geonorge.no/metadata/nin-grunntyper-og-hovedtyper-av-saltvannssjoebunn-predikert/e43e9a94-f1db-4629-8de5-908f0aaf7087). 

Marine Bunnsystemer i NiN omfatter økosystemer i, på eller i nær tilknytting til bunnen i havet, fjorder, poller og litoralbassenger.  NiN deles inn i hovedtyper som sorteres på grunnlag av hvilke overordnede prosesser som bestemmer artssammensetningen. Det inneholder 23 hovedtyper, som kan selv bli delt i kartleggings enhetene på ulike målestokkene. NiN-systemet er verdinøytralt.
Artsutbredelse andre marine arter

Datasettet inneholder generaliserte utbredelseskart av andre marine arter i norske områder som ikke dekkes i kategoriene "fisk" eller "sjøpattedyr", basert på artsansvarlig sin tolkning av utberedelsen de siste 30 årene. Mer informasjon om datagrunnlaget og arten kan man finne hos Havforskningsinstituttet: https://www.hi.no/hi/temasider/arter. 

Kartlagene er delt inn i temalag for de forskjellige artene. Eksempler på temalag er utbredelsesområder og høsteområder. Det er definert et gyldighetsområde for de fleste artsutbredelseskartene. 

For å se på, finne tilgangslenker eller laste ned hele eller deler av dette datasettet, gå til kart.hi.no/datasett.
Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) grabb med kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon med kolonidannende dyr (Årlig produksjon i kJoule per kvadratmeter) for grabb i spesifikke norske havområder som er undersøkt av MAREANO. 

Datasettet er en del av den tematiske datasettserien «Produktivitet – Bentisk sekundærproduksjon» består av datasett med modellert sekundærproduksjon (årlig produksjon i kilojoule per kvadratmeter) fra innsamlingsredskapene grabb og bomtrål (som tematiske datasett) med og uten kolonidannende dyr i spesifikke områder som er undersøkt av MAREANO programmet.
Miljøverdier i Særlig verdifulle områder i havområdene (SVO)

Miljødirektoratet har definert særlig verdifulle områder som er identifisert gjennom forvaltningsplanene for Barentshavet og Lofoten, Norskehavet og Nordsjøen og Skagerrak. 
På oppdrag fra Faglig forum har en tverrfaglig ekspertgruppe med deltagere fra åtte forskningsinstitusjoner, ledet av Havforskningsinstituttet, gjennomført miljøverdivurderingene i 2021.

SVO-områdene som vises i dette datasettet er fra forslaget slik de forelå i 2021. SVO-områdene er senere blitt oppdatert, og disse er tilgjengelige fra Miljødirektoratet. 

Datasettet «Miljøverdier i Særlig verdifulle områder i havområdene» viser alle miljøverdiene som er definert i forbindelse med foreslått revisjon av Særlig verdifulle og sårbare områder (SVO) i norske havområder i 2021, beskrevet i rapporten https://www.hi.no/hi/nettrapporter/rapport-fra-havforskningen-2021-26.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Svampskog

Modellert utbredelse av sårbare marine biotoper basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder. Biotopene er karakterisert av skjøre organismer som lett knuses ved fysisk påvirkning av havbunnen. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller, med verdi-enhet n/100m2.

Dette datasettet viser den forventede fordelingen av «Hardbunnssvampaggregasjoner» sensu Buhl-Mortensen et al. (2019), type 1; men se også Burgos et al. (2020). Andre navn inkluderer (men er ikke begrenset til): «Hardbunnssvampskoger». Den tilsvarende generiske biotopen er: «xxxxxx oppreiste svamper xxxxx». Listen over indikatorer som brukes er: Antho dichotoma, Axinella infundibuliformis, Mycale lingua, Phakellia sp., Phakellia ventilabrum, Phakellia/Axinella. Et sammendrag av modellvalidering er oppgitt i produktarket.
Gytefelt for hvitting, hyse, lyr og sei

Gytefelt for kysttorsk arter er kartlagt som naturtype i «Nasjonalt program for kartlegging av marine naturtyper» etter DN håndbok 19 - Kartlegging av marint biologisk mangfold, og verdisatte områder med gytefelt kan sees på Fiskeridirektoratets kartsider som kartlaget «Gytefelt torsk MB». Områder med gytefelt for hyse, sei, hvitting og lyr er en pågående kartlegging som både benytter tidligere innhentede data fra kartlegging av gytefelt for torsk, og ved sesongbasert innhenting av nye feltdata. 

Gytefelter er områder hvor fisk samles for å reprodusere og områder hvor egg og larver oppholder seg umiddelbart etter gyting. Aktive gytefelt er verdifulle for den enkelte art, og inngrep kan i ulik grad forringe artens reproduktive suksess.

Mange marine fisk har pelagiske egg som slippes og flyter fritt i vannmassene på gytefeltene (f.eks. torsk), mens hos noen arter limes eggene fast til vegetasjon eller stein og grus på bunnen (f.eks. sild). Ofte er de kystnære gytefeltene lokalisert til terskler og grunner i nærheten av større vannvolum som gir gode og stabile forhold for egg og larver i første fase av livet. Aktive gytefelt er et resultat av artens evolusjonære historie på den måten at her har gytingen med påfølgende overlevelse av egg, larver og yngel vært vellykket. 

Et gytefelt kan ha en rekke egenskaper slik som spesiell bunntopografi, bassenger og terskler. Noen arter liker å gyte nær bestemte bunntyper eller i bestemte habitater. Også spesielle strømforhold kan være viktig. Fisk som har gytt på steder der avkommet er tatt med strømmene til ufordelaktige steder, har ikke overlevd i særlig grad, og slike gyteområder vil derfor fisk slutte å bruke. Gytefelt kan derimot naturlig ligge på steder der de pelagiske eggene og larvene driver til områder det vil være fordelaktig for avkommet å vokse opp. Mange arter i kystsonen gyter også på steder der egg og larver blir holdt tilbake av strømmene slik at avkommet vokser opp i nærheten av gyteområdene. Slike områder kaller vi retensjonsområder. Gytefelt der avkom ikke blir blandet med avkom fra andre gytefelt, kan bidra til å etablere genetiske forskjeller og gi grunnlag for lokale bestander av fisk. Dette er påvist for blant annet sild og torsk. Ofte vil fisk oppholde seg i et større område utenom gytesesongen, for så å svømme tilbake til gytefeltene i gytetiden. Da er det også viktig at den gytemodne fisken kan svømme til gytefeltet uten å møte hindringer eller blir skremt.
Sårbare naturtyper i Sunnhordland – Svampskog på fastbunn

Dette datasett gjelder den sannsynlige forekomsten av svampskog, eller svamphage; spesielt det som lever mest på fastbunn. Typisk for denne naturtypen er flere middels store svamper, og da spesielt viftesvamp, traktsvamp og fingersvamp (Phakellia, Axinella og Antho).  

Disse forekommer på ulike harde bunntyper dominert av stein eller fjell. Svampskog er rik på andre arter som bruker svampene og bunnen mellom disse som levested.
Sårbare naturtyper i Sunnhordland – Svampskog på bløtbunn

Datasettet viser sannsynlig forekomst av den typen svampskog som er dominert av kålrabisvamp (Geodia spp.) i tillegg til andre store svamper, og som lever mest på sedimentbunn (bløtbunn). Disse svampene kan danne et tykt underlag av svampspikler, som igjen kan være vert for mange andre arter.

Det er vanlig å finne denne naturtypen i mosaikk med svampskog dominert av Axinellid-svamper når flekker av hard bunn forekommer innimellom.
Sårbare naturtyper i Sunnhordland – Sjøfjærbunn

Datasettet viser sannsynlig forekomst av Sjøfjærsamfunn, en naturtype som er inkludert i NIVA sin liste over forvaltningsprioriterte naturenheter med kode NE-27. I norske kystområder består denne naturtypen i hovedsak av sjøfjærene Funiculina quadrangularis og Kophobelemnon stelliferum. 

Sjøkreps (Nephrops norvegicus), trollhummer (Munida sarsi) er vanlige arter.
Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) grabb uten kolonidannende arter

Bentisk sekundærproduksjon uten kolonidannende dyr (Årlig produksjon i kJoule per kvadratmeter) for grabb i spesifikke norske havområder som er undersøkt av MAREANO. 

Datasettet er en del av den tematiske datasettserien «Produktivitet – Bentisk sekundærproduksjon» består av datasett med modellert sekundærproduksjon (årlig produksjon i kilojoule per kvadratmeter) fra innsamlingsredskapene grabb og bomtrål (som tematiske datasett) med og uten kolonidannende dyr i spesifikke områder som er undersøkt av MAREANO programmet.
Turrutebasen

Landsdekkende datasett som viser turruter. Datasettet inneholder fotruter, skiløyper, sykkelruter, andre turruter og tilretteleggingstiltak i friluftslivsområder. Dataene kan brukes i prosesser etter plan- og bygningsloven (kommuneplanlegging og saksbehandlingsom for eksempel byggesak) i kommunene, til analyser, rapportering, oppslag og visualisering av turruter til turplanlegging.
Administrative enheter fylker

Datasettet viser fylkesinndelingen i landet med de mest nøyaktige grensene som er registrert digitalt og som er samlet i ett datasett. 

Flatene inneholder egenskaper som forteller om offisielle fylkesnumre. De offisielle norske, samiske og kvenske navnene for fylkene er hentet fra SSR. I tillegg finnes informasjon om samiske forvaltningsområder.

Geodataene er fra nasjonal inndelingsbase, som er en del av matrikkelen. Ved overgang til ny forvaltningsløsning, ble det også gjort endringer i UML-modellen.

Datasettet har referansedato 1.1.2026, og er oppdatert med overføring av to arealer mellom Indre Østfold og Nordre Follo ved Slemmestadveien, og et areal mellom Indre Østfold og Vestby ved Laaskenveien. Det er i tillegg oppdatert med en del mindre kvalitetshevinger, som følge av jordskiftesaker og klarlegging av eksisterende grense på kommune-/fylkesgrenser.

Datasettet blir oppdatert årlig, og da ved nyttår. Dersom det blir gjort vedtak om grensejustering mellom kommuner etter inndelingsloven med ikrafttredelsesdato underveis i året, blir filene oppdatert rundt ikrafttredelsesdato.
Markagrensen

Datasettet avgrenser område for virkeområdet til lov 6. juni 2009 nr. 35 om naturområder i Oslo og nærliggende kommuner (markaloven) som trådte i kraft 1. september 2009. Markalovens virkeområde er fastsatt i forskrift 4. september 2015 nr. 1032 om justering av markagrensen fastlegger markalovens geografiske virkeområde med tilhørende kart. Stortinget vedtok mindre endringer i det tilhørende kartet 10. april 2019.