AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Høydedata NDH Mosjøen 2pkt 2018

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Nøtterøy Tjøme 2013

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Midt-Gudbrandsdalen 01pkt 2009

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata NDH Jotunheimen 4pkt 2017

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Bilde Voss del1 2024

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata NHM Supplering Trøndelag del2

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Bilde Karasjok 2023

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Grane 2010

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Bilde Trøndelag 2020 Del 1 av 4

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Bilde Grenland-Vestfold 2022 del 3

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata NDH Hårteigen 4pkt 2019

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Frosta Levanger 2011

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Bilde Flekkefjord og Kvinesdal 2021

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Holtålen 2014

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata NHM Supplering Troms del1

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata NDH Tverrfjellet 4pkt 2015

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Hidra 2012

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Midsund-Eide 2011

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Bilde Gudbrandsdal del1 2025

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Vitnemålsportalen

Tjeneste som gir tilgang til resultater fra utdanning. Informasjonen som tilgjengeliggjøres er den som normalt inngår i et vitnemål eller en karakterutskrift. I tillegg følger ekstra informasjon som beskriver resultatene ytterligere, dette omhandler både standard koder og tekstlig informasjon. Informasjonen deles på bokmål, nynorsk og engelsk.
Merk at det kun er resultateier selv som kan dele denne informasjon med tredjepart.
Vitnemålsportalen inngår i et internasjonalt nettverk. Oppkobling til Vitnemålsportalen vil også muliggjøre tilgang til resultater fra de landene som inngår i nettverket.
Pr 2019 gir den tilgang til resultater fra all høyere utdanning. Det arbeides med å utvide tjenesten til også å omfatte resultater fra fagskoler, og i neste omgang videregående utdanning.


---

Formål: Formålet med Vitnemålsportalen er å skape en tjeneste som bedrifter og offentlege etater kan stole på, der eier av resultatene på en enkel måte kan synliggjøre resultatene sine til bedrifter og etater.
BIBSYS Bibliotekbase - bibliografiske data - OAI-PMH

Unit (tidligere BIBSYS) tilbyr tilgang til høsting av Bibliografiske data gjennom protokollen OAI-PMH. OAI-PMH står for Open Archives Intitiative Protocol for Metadata Harvesting. Ved utstrakt bruk av tjenesten ber vi dere om å ta kontakt med oss. Vi kan definere egnede subsett av databasen der det er hensiktsmessig. Informasjon om tjenesten: https://www.unit.no/teknisk-dokumentasjon-alma Informasjonen sist oppdatert: 21/5 2019.
BIBSYS Bibliotekbase - bibliografiske data - SRU

Sikt (tidligere BIBSYS) tilbyr tilgang til bibliografiske data gjennom Protokollen Search and Retrieve via URL (SRU). SRU er en standard søkeprotokoll som benytter søkespråket Contextual Query Language (CQL). Standarden er utviklet av Library of Congress og BIBSYS støtter protokollen fullt ut. SRU-tjenesten kan benyttes til søk mot BIBSYS Bibliotekbase (oversikt over norske fagbiblioteks samlinger). Tjenesten kan benyttes av alle, men ved utstrakt bruk og mange kall ber vi om at dere tar kontakt med oss for å sikre god ytelse på tjenesten. SRU-protokollen er self-explain. Ved å bruke følgende ur forteller servicen hvilke tjenester/indekser den kan tilby: https://bibsys.alma.exlibrisgroup.com/view/sru/47BIBSYS_NETWORK?version=1.2&amp;operation=explain Eksempel på søk mot Bibliotekbasen med søkeordet pelsjegerliv : http://bibsys.alma.exlibrisgroup.com/view/sru/47BIBSYS_NETWORK?version=1.2&amp;operation=searchRetrieve&amp;recordSchema=marcxml&amp;query=all=pelsjegerliv Eksempel på søk mot Bibliotekbasen på ISBN: 8205342687: http://bibsys.alma.exlibrisgroup.com/view/sru/47BIBSYS_NETWORK?version=1.2&amp;operation=searchRetrieve&amp;recordSchema=marcxml&amp;query=alma.isbn=8205342687 Informasjonen er sist oppdatert 08/01 2020.
Åpne vitenarkiv (Brage)

Brage-konsortiet består av ca 70 norske institusjoner innen høyre utdanning, forskning, helse og forvaltning. Hver institusjon har et åpent vitenarkiv som brukes for tilgjengeliggjøring av institusjonens forsknings- og studentarbeider. Det brukes også for å gi åpen tilgang til rapporter, serier, datasett, lydopptak, filmer og annet materiale som er produsert ved institusjonen. Metadataposter i norske vitenarkiv som inngår i Brage-konsortiet er tilgjengelig for nedlastning/høsting via protokollen OAI-PMH. På denne siden finner du høsteurl&#39;er for hvert enkelt arkiv. Innen hvert arkiv kan du høste alt eller deler av innholdet: https://www.unit.no/vitenarkiv-i-bragekonsortiet Identify - gir oversikt over metadata for arkivet, OAI-versjon, tidligste registrerte data o.l. List Sets - gir oversikt over tilgjengelige logiske delmengder som kan høstes List Metadata Formats - gir oversikt over tilgjengelige metadataformat List Identifiers - gir liste over identifikatorene til innholdet List Records - gir de enkelte metadatapostene Eksempel 1: Spørring som gir metadataposter i vitenarkivet til NIBIO registrert etter 1. januar 2020 på Dublin Core format (oai_dc): https://nibio.brage.unit.no/nibio-oai/request?verb=ListRecords&amp;metadataPrefix=oai_dc&amp;from=2020-01-01 Eksempel 2: Spørring for å hente ut neste del av et resultat-sett Når det gjøres en spørring hentes de 100 første postene. For å hente de neste 100 brukes Resumptiontoken for å gjøre neste spørring: https://nibio.brage.unit.no/nibio-oai/request?verb=ListRecords&amp;resumptionToken=[SETT_INN_RESUMPTIONTOKEN_HER] Eksempel på ResumptionToken: oai_dc/2019-01-01T00:00:00Z///100 Sist oppdatert 28/01 2020.
Fjordkatalogen

Datasettet inneholder inndeling av norske fjorder og sjøområder i enheter som er avgrenset i enhetlige «basseng» av kystlinje, terskler og andre naturlige, fysiske skiller.\\n\\nHovedmålsettingen med Fjordkatalogen er å få en enkel og lett tilgjengelig oversikt over de marin-fysiske forholdene i norske fjorder.
Ramsarområder

Datasettet viser norske naturvernområder med status som ramsarområder, under den internasjonale våtmarkskonvensjonen (Ramsarkonvensjonen). Alle norske ramsarområder er vernet som naturvernområder (eget datasett). Noen ganger omfatter ramsarstatusen kun deler av det aktuelle naturvernområdet. Et ramsarområde kan også omfatte areal i flere ulike naturvernområder. 

I dette datasettet defineres entydig hvilke areal som omfattes av Ramsarkonvensjonen i Norge. I tillegg inneholder det en områdebeskrivelse på norsk, som forklarer om historikk og begrunnelse for at områdene har fått en så viktig internasjonal status.
Friluftslivsområder - kartlagte og verdsatte

Datasettet viser områder som er kartlagt og verdsatt etter metodikken i Miljødirektoratets Veileder M98-2013 (Tidligere DN håndbok 25 – 2004 Kartlegging og verdsetting av friluftslivsområder). Datasettet skal gi en oversikt over områder som er viktige for allmennhetens friluftsliv, og informasjonen i datasettet skal gjøre det lett å se hvilke vurderinger og kriterier som er lagt til grunn for arbeidet og det ferdige produktet.
Petroleumsvirksomhet - data fra miljøovervåking (MOD-databasen)

Datasett fra miljøovervåking gjennomført i forbindelse med petroleumsvirksomhet til havs, hentet fra miljøovervåkingsdatabasen MOD. 
 
Krav til undersøkelser og rapportering er beskrevet i retningslinjer for miljøovervåking av petroleumsvirksomhet til havs M-300. 

Datasettet inneholder godkjente data fra siste overvåkingsundersøkelse i området for følgende parametre:

Kjemi:      THC, PAH, Ba og Hg.  

Biologi:     H’ (diversitetsindeks), ES100. 

Geologi:    Finstoff (< 63 µm), kornstørrelse (median kornstørrelse).
Grønn infrastruktur

Datasettet viser grønn infrastruktur for elg og pollinatorer. Kartet er modellert og heldekkende. 

Grønn infrastruktur er arealer og landskapselementer som har særlig betydning som formering-, Oppvekst-, og forflytningsområder for arter og deres langsiktige overlevelse, eller som er viktige områder for sentrale økologiske prosesser.

For pollinatorer er det utarbeidet modellerte kart for arter knyttet til vegetasjonssonene alpin, boreal, temperert og alle arter. Videre er det utarbeidet kart for egnet habitat, funksjonelt habitat og korridorer for de ulike artsgruppene. Totalt består kartsettet for pollinatorer av 12 kart.

For elg er det utarbeidet modellerte kart for årstidene sommer, vinter og hele året. Dette fordeler seg videre på egnet habitat, funksjonelt habitat, korridorer og permeabilitet. Totalt består kartsettet for elg av 12 ulike kart.

Ytterligere informasjon om Grønn infrastruktur finnes på Miljødirektoratet sine hjemmesider:

https://www.miljodirektoratet.no/ansvarsomrader/overvaking-arealplanlegging/arealplanlegging/gronn-infrastruktur/
Naturskog (v1)

Kartsettet består av tre kartlag som gir kunnskap om mulige skogarealer med naturskog etter ulike definisjoner: 'Skog etablert før 1940, ikke flatehogd', 'Naturskogssannsynlighet' og 'Naturskogsnærhet'. I tillegg er ‘Skogmaske’ inkludert som et støttekartlag for de tre naturskogskartene, for å synliggjøre hvilket areal som er dekket.

Kartlaget 'Skog etablert før 1940, ikke flatehogd' markerer skogarealer som fyller definisjonen “skog i Norge som har en bestandsalder som tilsier at den er etablert før 1940, og som ikke er flatehogd”, slik dette fremgår av bakgrunnsdataene.

Kartlaget 'Naturskogssannsynlighet' viser et skogareal sin sannsynlighet for at det er naturskog der naturskog er definert som skog “med en bestandsalder som tilsier at skogen var etablert før 1940, og der det heller ikke er registrert noen form for tidligere inngrep eller behandling av skogen tilbake til ca. 1965” (Storaunet & Rolstad 2020). Kartet viser sannsynligheten for naturskog med verdier fra 0 (lav sannsynlighet for naturskog) til 100 (høy sannsynlighet for naturskog).

Kartlaget 'Naturskogsnærhet' gir kunnskap om mulige forekomster av skogareal med lavere eller høyere grad av naturskogsnærhet. Naturskogsnærhet er uttrykt gjennom en kombinasjon av de tre NiN 3.0.-variablene: dødvedandel (KM-DA), dødvedvariasjon (KM-DV) og suksesjon på tresatt mark (AD-ST). Naturskogsnærhet er delt inn i sju klasser, der økende verdi angir økende grad av naturskogsnærhet.

I tillegg inneholder kartsettet tre støttekartlag:
Kartlaget "Støttelag hogst satellitt" viser satellittbilder fra Landsat-satellittene fra perioden 1985-2024, som er brukt i deteksjonen av flatehogst. I dette prosjektet er endringer i skoglandskapet identifisert ved brukt av LandTrendr, en algoritme utviklet for Landsat-basert deteksjon av både kortvarige og permanente endringer (Kennedy et al., 2010). 
Kartlaget "Støttelag hogst flybilde" viser historiske flybilder som er benyttet i deteksjon av flatehogst i perioden 1950 –1989. Kartlegging av flatehogd areal før 1984 er ikke mulig med satellittdata grunnet manglende dekning. For å evaluere nytte av en slik kartlegging ble metoden testet ut på Østlandet. Innenfor tidsrammen av dette prosjektet var det ikke mulig å etablere et landsdekkende kart. 
Kartlaget "Støttelag skogmaske" er dekningskartet for de tre naturskogskartene over, og dekker alt skogareal i Norge slik dette fremkommer i skogressurskartet SR16.
Marine vanntyper

Datasettet viser inndeling av kyst- og havområdene i Norge. Datasettet er utarbeidet på oppdrag for Miljødirektoratet i forbindelse med arbeidet med vannforskriften. Inndeling av kystvann i vanntyper er fundamentet for fastsetting av vannkvalitet i henhold til vannforskriften. Vanntyper er karakterisert ved fysiske og kjemiske faktorer og geografisk avgrenset på et sjøkart ut til 1 nautisk mil utenfor grunnlinjen. Inndelingen bygger på modellerte fysiske og kjemiske vannparametere. Datasettet inneholder 35 ulike vanntyper, fordelt på seks økoregioner.
Inngrepsfri natur i Norge

Datasettet viser hvilke områder på Norges fastland  (inkl. ferskvann og øyer) som ikke er berørt av større naturinngrep per januar 1988, 2008, 2013, 2018 og 2023. Inngrepsfri natur er områder som ligger en kilometer eller mer i luftlinje unna større inngrep, så som veier, større kraftlinjer, jernbane, steinbrudd, vind- og vannkraftutbygging m.fl. Dataene som danner grunnlaget for kartene er hentet fra en rekke nasjonale registre, bl.a. fra NVE, Statnett og Statens kartverk. Datasettet viser også hvilke områder som har fått endret status som følge av nye inngrep eller restaureringstiltak i perioden 1988-2008, 2008-2013, 2013-2018, 2018-2023 og 1988-2023. 

Utvikling i areal av inngrepsfrie naturområder er en av åtte indikatorer under nasjonalt miljømål 1.1 Naturmangfold: "Økosystemene skal ha god tilstand og levere økosystemtjenester. Inngrepsfri natur er også en etablert arealbruksindikator, som er med på å vise status og utviklingstrekk for store sammenhengende naturområder med et urørt preg i Norge.
Kulturlandskap - verdifulle

Datasettet består av verdifulle kulturlandskap med registrerte biologiske verdier og/eller kulturminneverdier. Biologiske verdier kan være naturtyper, som f.eks. artsrike slåtteenger eller kystlynghei. Kulturhistoriske verdier kan være f.eks. hus, steinmurer og gravrøyser. Enkeltlokaliteter av kulturbetingete naturtyper er i stor grad rekartlagt etter 2005 og lagt inn i datasettet Naturtyper - DN-håndbok 13.

Datasettet har historikk tilbake til tidlig 1990-tall og prosjektet "Nasjonal registrering av verdifulle kulturlandskap". Førstegangs registrering pågikk i 1992-1994. Supplerende registreringer og oppdateringer er gjennomført av fylkesmennene, i varierende omfang.

Registreringene ble utført både med tanke på å dokumentere verdier og å danne grunnlag for prioritering av offentlig innsats for å stimulere til og støtte ulike forvaltningstiltak for å ivareta verdiene.
Friluftslivets ferdselsårer - dekningskart

Datasettet viser hvilke kommuner som har igangsatt og/eller gjennomført arbeidet med å utarbeide egne planer for friluftslivets ferdselsårer. Med "friluftslivets ferdselsårer" menes kartlagte stier, løyper, leder og turveier som er viktig for at vi kan drive friluftsliv i hverdagen.
Naturtyper på land (NiN)

Datasettet er tidligere publisert under navnet "Naturtyper - Miljødirektoratets instruks". Datasettet viser naturtypelokaliteter kartlagt etter Miljødirektoratets instruks for kartlegging av naturtyper på land. Naturtyper prioritert for kartlegging er rødlistede naturtyper og naturtyper med sentral økosystemfunksjon. Type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge er benyttet for å dokumentere det faglige innholdet. Hver lokalitet er gitt en økologisk kvalitet, basert på tilstand og naturmangfold.

Den enkelte lokalitet består av én naturtype, som er beskrevet i instruksen. Naturtypen har en definisjon i form av én eller flere mulige kartleggingsenheter i NiN, eventuelt i kombinasjon med bestemte beskrivelsesvariabler (Definerende variabler). Lokalitetens økologiske tilstand registreres ved hjelp av et sett med beskrivelsesvariabler som er definert som relevante for den aktuelle naturtypen. Innslag av fremmede arter og spor etter tunge kjøretøy er eksempler på slike variabler. Basert på trinnverdier for variablene og regler i metodikken settes en samlet vurdering av tilstand. Tilsvarende vurderes lokaliteten når det gjelder naturmangfold. Naturmangfold vurderes primært med grunnlag i funn av spesifikke arter og funn av biologisk viktige livsmiljøer. Vurderingen av tilstand og naturmangfold danner grunnlag for å gi lokaliteten en samlet vurdering av økologisk kvalitet; Lokalitetskvalitet. Knyttet til tilstand og naturmangfold er det også gitt tekstlig informasjon.
Naturtyper på land og i ferskvann (HB13)

Datasettet er tidligere publisert under navnet "Naturtyper - DN-håndbok 13". Datasettet viser naturtypelokaliteter på land og i ferskvann, kartlagt etter DN-håndbok 13. Den enkelte lokalitet er registrert med en naturtype, som kan være registrert mer detaljert i form av utforminger. Hver naturtype er beskrevet i DN-håndbok 13, med utgangspunkt i gjeldende beskrivelse av den eller de truede vegetasjonstypene som vanligvis vil inngå. Rødlistede naturtyper fra 2011 er lagt inn som naturtype eller utforming med samme betegnelse som er brukt i rødlista. Hver registrert lokalitet er gitt en naturfaglig verdi, basert på tilstand og naturmangfold. Lokalitetene har en mer eller mindre omfattende områdebeskrivelse. Presisjon i avgrensing er varierende, noe som også følger av at krav til presisjon har endret seg i årenes løp. Generelt vil nyere data være mer presist avgrenset enn eldre data, men datasettet inneholder også eldre data med god presisjon.
Snøscooterløyper

Datasettet viser snøscooterløyper som er fastsatt av kommunen etter § 4a i forskrift for bruk av motorkjøretøyer i utmark og på islagte vassdrag. Datasettet viser selve traseen og kan inneholde ytterligere  informasjon om rutenavn, hjemmel for godkjenning, rutenummer, hvordan løypen er merket, tidsperioder for lovlig kjøring, steder for lovlig rasting, fartsgrenser mv.
Inngrepsfri natur/villmarksområder på Svalbard

Datasettet viser områder på Svalbard som ikke er direkte berørt av større naturinngrep. Inngrepsfrie naturområder er områder som ligger en kilometer eller mer i luftlinje unna naturinngrep så som større bygninger, veier, markerte kjørespor, tipper, fyllinger, kommunikasjons-installasjoner, m.fl. Villmarksområdene ligger fem kilometer eller mer i luftlinje unna slike inngrep. Inngrepsdata som danner grunnlaget for kartene er i hovedsak hentet fra Norsk Polarinstitutt (N-100 kartdata og flyfoto), samt fra en del nyere skråfoto. Datasettet viser også hvilke områder som har fått endret inngrepsstatus som følge av nye inngrep og/eller natur-restaurering i perioden 1990-2022.
Restriksjonsområder - Naturvern

Datasettet stedfester hvor det finnes bestemte restriksjoner som gjelder i Naturvernområder (se eget datasett). Perioder som restriksjoner gjelder for, er også angitt. Datasettet omfatter foreløpig bare restriksjoner som gjelder ferdselsforbud og luftfart (lavflyving og start/landing med luftfartøy). Miljødirektoratet vil vurdere å tilrettelegge for andre restriksjonstyper senere.