AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
NB Uttale

NB Uttale er et uttaleleksikon for bokmål laget av Språkbanken. Leksikonet består av 785.000 ord som er fonemisk transkribert til fem dialekter (dialektområder); østnorsk (Agder, Innlandet, Oslo, Vestfold og Telemark, Viken), sørvestnorsk (Rogaland), vestnorsk (Møre og Romsdal, Vestland), trøndersk (Trøndelag) og nordnorsk (Nordland, Troms og Finnmark).

Leksikonet er hovedsakelig beregnet på utvikling av taleteknologi: talegjenkjenning, "forced alignment", grafem-til-fonem-konvertering, talesyntese. Leksikonet er basert på NST-leksikonet, et uttaleleksikon fra slutten av 90-tallet, som også er tilgjengelig i Språkbanken. Dialekttranskripsjoner er lagt til ved hjelp av strengerstatninger, og det opprinnelige leksikonet er supplert med 25.500 nyord. Ordformene i leksikonet er på bokmål.

Se dokumentasjonsfilene for mer detaljert informasjon. Kontakt oss på e-post, sprakbanken@nb.no, om du har spørsmål om ressursen.
NorNe - Norwegian Named Entities

NorNE (Norwegian Named Entities) er et tekstkorpus som inneholder de samme tekstene som Norsk Dependenstrebank (NDT), men denne versjonen er i tillegg tagget med navneentiteter. Korpuset inneholder ca. 300.000 ord (løpende tekst) for henholdsvis bokmål og nynorsk.

Se dokumentasjonsfilen for en kort beskrivelse av korpuset, formater og annotasjon. NorNE er utarbeidet i et samarbeid mellom Schibsted Media Group, Nasjonalbiblioteket og Språkteknologigruppa ved Institutt for informatikk ved Universitetet i Oslo.
Oversettelsesminner fra UD - 2020

Dette korpuset er resultatet av arbeid utført ved Enhet for EØS-oversettelse i Utenriksdepartementets Avdeling for Europa og handel. Korpuset består av oversettelsesminner som inneholder deler av EU-lovgivningen (Acquis Communautaire).

Materialet består av filer med engelsk originaltekst, og oversettelser til henholdsvis bokmål og nynorsk. Det finnes en fil for nynorsk og en for bokmål, begge er i TMX 1.4-format (en variant av XML). Det er en overvekt av oversettelser til bokmål:

- Engelsk – bokmål: 1.024.535 TU
- Engelsk – nynorsk: 64.168 TU

En TU (Translation Unit) er et oversettelsespar med en originaltekst og en parallellstilt oversettelse av denne. En TU tilsvarer en mer eller mindre meningsbærende enhet, typisk en setning, en overskrift eller lignende. Det kan også være snakk om enkeltord eller lengre sekvenser.

Det er overlapp mellom versjonen fra 2015 og den oppdaterte versjonen fra 2020. 2020-versjonen inneholder deler av 2015-versjonen, og enkelte av oversettelsene ser ut til å være endret. Den eldre versjonen kan fremdeles lastes ned i sin opprinnelige form.
Omsetjingsminne frå Doffin

Dette korpuset inneheld data frå Doffin, den nasjonale kunngjeringsbasen for offentlege anskaffingar, forvalta av Direktoratet for Forvaltning og Økonomistyring (DFØ). Språkbanken fekk dataa i from av ein dump av ein XML-database.

Dumpen bestod av 41.143 dokumentpar (originalar og omsetjingar). 40.631 av desse var omsetjingar frå norsk til engelsk. Berre desse er inkluderte i korpuset. Av dei opphavleg norske dokumenta er 39.893 på bokmål og 736 på nynorsk.

Original og omsetjing vart først parallelliserte på dokumentnivå ved hjelp av ein intern dokumentidentifikator, deretter vart setningane identifiserte med NLTK Punkt Sentence Tokenizer og parallelliserte ved å nytte Hunalign. Dupliserte omsetjingar (eksakte duplikat) vart kasserte.

Totalt fann me 293.649 omsetjingseiningar (Translation Units – TU) for bokmål til engelsk, og 6.342 TUar for nynorsk til engelsk. Ein TU er eit omsetjingspar med ei originaltekst og ei parallellstilt omsetjing, og svarar vanlegvis til ei meir eller mindre meiningsberande språkleg eining, typisk ei setning, overskrift eller liknande. Ein TU kan òg bestå ev eit enkeltord eller fleire setningar. Omsetjingseiningane for bokmål og nynorsk vert distribuerte som to separate filer, begge i TMX 1.4-format (ein variant av XML).
Stortinget Speech Corpus versjon 1.0

Stortinget Speech Corpus (SSC) er eit taledatasett på meir enn 5000 timar for svakt overvaka taleattkjenning laga av lydopptak og tekst frå Stortingsforhandlingane. Det inneheld taleeiningar på inntil 30 sekund med transkripsjonar på bokmål og nynorsk frå dei offisielle Stortingsforhandlingane.

Datasettet vert distribuert som ei JSONL-fil. Lydfiler, tekstfiler og transkripsjonsfiler (med output frå taleattkjenninga) er inkluderte i datasettet, linka med relative filstiar i JSONL-fila. Merk at berre segmenterte lydfiler er del av korpuset.

Statistikk
- Antall segment: 724 783
- Total varigheit i timar: 5 190
- Antal unike talarar: 729

For meir detaljert informasjon, sjå dokumentasjonsfilene.
Norsk ordvev - bokmål

Den grunnleggende strukturen i ordnettet Norsk ordvev - bokmål tar utgangspunkt i det danske ordnettet DanNet (https://cst.ku.dk/projekter/dannet/), som i sin tur er basert på ordboken Den Danske Ordbog. DanNet ble oversatt til norsk, og relasjonene mellom synsetene ble justert og manuelt korrigert etterpå. Kaldera Språkteknologi AS gjennomførte dette arbeidet på vegne av Nasjonalbiblioteket og Språkbanken.

Den siste versjonen (versjon 1.1.2) inneholder omlag 305.000 synset. 250.000 av disse er navn. Et tilsvarende ordnett har blitt lagd for nynorsk.

Veldig enkelt sagt kan man se på et ordnett som en ordbok der konseptene ("ordene") er ordnet etter deres betydningsrelasjoner til hverandre heller enn alfabetisk - en "rose" er en type "blomst". Ordnettet er maskinlesbart, og er primært tenkt brukt i språkteknologiske tjenester.
Tuva Taledatabase

Tuva Taledatabase er utarbeidd av Max Manus AS for test og evaluering av dikteringsløysinga «Tuva».

Databasen inneheld omlag 24 timar innlesen tale frå 40 talarar. 36 av desse snakkar ei bokmålsnær dialekt, fire ei nynorsknær dialekt. Omlag 70% av materialet er manuskriptlesen tale og 30% er spontan tale. Manuskripta i den manuskriptlesne delen av korpuset er som regel korte avisartiklar. Av desse manuskripta vert 25% lesne av alle talarane, medan dei resterande 75% er unike for kvar talar.

All punktuering (punktum, komma, avsnitt osb.) vert lesen opp av innlesarane, og alle lydopptaka er ortografisk transkriberte i to ulike format.

For nynorsk finst det berre manuskriptlesen tale i korpuset.

Innlesarane i Tuva Taledatabase har vorte utvalde for å representere eit tverrsnitt av den norske arbeidsbefolkninga, balansert for alder, kjønn og dialekt.

Alle lydopptaka er utførde med 48 kHz punktprøvingsfrekvens og 32 bit oppløysing med ein mikrofon i ein kanal (mono). Opptaka vart gjennomførte i eit opptaksstudio i Oslo.
Omsetjingsminne frå Amesto Translations AS

Dette korpuset inneheld fleire ulike omsetjingsminne Nasjonalbiblioteket har overteke frå Amesto Translations AS. Omsetjingane er utførte for ulike offentlege kontor og institusjonar.

Setningane er randomiserte. Formatet er tmx. Totalt inneheld ressursen omlag 375.000 omsetjingseiningar (TU-taggar). Desse svarar stort sett til setningar og overskrifter.

Omsetjingspar:
- engelsk > bokmål - 50.000 TU, 19 filer
- bokmål > engelsk - 295.000 TU, 39 filer
- bokmål > nynorsk - 30.000 TU, 14 filer
- nynorsk > engelsk - 22 TU, 1 fil
NST dansk ATG-database (16 kHz) - reorganisert

Denne databasen er laget av Nordisk språkteknologi som datagrunnlag for talegjenkjenning og diktering på dansk. I denne versjonen er dataene strukturert på nytt, slik at databasen enklere kommer til anvendelse.

I den opprinnelige versjonen av materialet var filene organisert i en bestemt mappestruktur der mappenavnene var meningsbærende. Filnavnene var imidlertid ikke meningsbærende, og det fantes også tilfeller av filer med samme navn i forskjellige mapper. Dette viste seg å være upraktisk, siden brukere måtte beholde den opprinnelige mappestrukturen for å kunne benytte seg av dataene.

Filene er derfor navngitt på nytt, slik at filnavnene er unike og meningsbærende uavhengig av mappestrukturen. De opprinnelige metadatafilene var i spl-format; disse er konvertert til JSON-format. Metadatafilene er anonymisert, og tekstkodingen er endret fra ANSI til UTF-8. Metadata og transkripsjoner foreligger også som CSV-filer.

Se dokumentasjonsfilen for en full beskrivelse av dataene og endringene som er gjort.
Omsetjingsminne frå Nynorsk pressekontor 2022

Dette korpuset inneheld omsetjingar frå bokmål til nynorsk av nyhendetekst frå Norsk telegrambyrå (NTB). Tekstene er omsette av Nynorsk pressekontor (NPK), som nyttar Nynorskroboten til automatisk omsetjing av tekster frå bokmål til nynorsk, og korrigerer feila roboten gjer manuelt før publisering. Les meir om dette hjå Nynorsk pressekontor (https://www.npk.no/nynorskroboten).

Materialet skriv seg frå perioden februar 2011 til desember 2022. Av opphavsrettslege grunnar er omsetjingseiningane randomiserte. Ei omsetjingseining svarar stort sett til eit setningspar.

Materialet ligg føre i to ulike filformat, tmx og tsv. Totalt inneheld korpuset 1.069.440 omsetjingspar/setningspar. Sjå dokumentasjonsfila for meir informasjon.
Målfrid 2024 – Fritt tilgjengelege tekster frå norske statlege nettsider

Dette korpuset inneheld dokument frå 497 internettdomene tilknytta norske statlege institusjonar. Totalt består materialet av omlag 2,6 milliardar "tokens" (ord og teiknsetting). I tillegg til tekster på bokmål og nynorsk inneheld korpuset tekster på nordsamisk, lulesamisk, sørsamisk og engelsk.

Dataa vart samla inn som ein lekk i Målfrid-prosjektet, der Nasjonalbiblioteket på vegner av Kulturdepartementet og i samarbeid med Språkrådet haustar og aggregerer tekstdata for å dokumentere bruken av bokmål og nynorsk hjå statlege institusjonar.

Språkbanken føretok ei fokusert hausting av nettsidene til dei aktuelle institusjonane mellom desember 2023 og januar 2024. Tekstdokument (HTML, DOC(X)/ODT og PDF) vart lasta ned rekursivt frå dei ulike domena, 12 nivå ned på nettsidene. Me tok ålmenne høflegheitsomsyn og respekterte robots.txt.

For teknisk informasjon, sjå dokumentasjonsfilene.
OCR-modeller for samiske språk

Dette er en samling av modeller for OCR (optical character recognition) av samiske språk. Disse kan brukes til å gjenkjenne tekst i bilder av trykt tekst (scannede bøker, magasiner, o.l) på nordsamisk, sørsamisk, lulesamisk og inaresamisk.

Mer detaljert informasjon om trening og evaluering av modellene kan du lese i artikkelen 'Comparative analysis of optical character recognition methods for Sámi texts from the National Library of Norway', se https://arxiv.org/abs/2501.07300.

Samlingen består tre forskjellige typer modeller: Transkribus-modeller, Tesseract-modeller og TrOCR-modeller.

Se dokumentasjonsfilen for mer informasjon.
ELVIS elvenett

Elvenettverkdatabase etablert for våre vassdrag (inkl. kystfelt i REGINE). I ELVIS er alle vassdragselement (elv, bekk, vann) omdannet til linjer. Disse er knyttet sammen i et nettverk med definert strømretning. Alle linjesegmentene i ELVIS er tilordnet entydig nasjonalt løpenummer/ID - kalt strekn_lnr
Norsk Acquis Communautaire

Dette korpuset inneholder 5.414 filer i txt-format. Hver fil er en oversettelse av ett dokument i Acquis Communautaire, EUs samling av lover og rettsavgjørelser.

Filnavnene korresponderer med CELEX-nummeret (minus de to første tallene i årstallet) til det enkelte dokumentet i parallellkorpuset til JRC-Acquis.

Det er Utenriksdepartementet som har stått for de norske oversettelsene. Til sammen utgjør de en tekstmengde på om lag 14 millioner ord. Legg merke til at innholdet i disse tekstene overlapper med oversettelsesminnene fra Utenriksdepartementet, som også er tilgjengelige i Språkbanken.

samisk
Stortingskorpuset 1.1

Dette er versjon 1.1 av Stortingskorpuset (engelsk forkorting NPSC).

Følgjande endringar skil versjon 1.1. frå versjon 1.0:
- Dataa er delte opp i offisielle trenings-, evaluerings- og testsett.
- Manuell dialektannotering er lagt til for kvar enkelt talar.
- Sluttpunktet for ei setning (sentence_id 45886) i 20172018 er endra, av di setninga inneheldt ei 30 minutt lang pause i versjon 1.0. Den tilsvarande lydfila (20171208-085509_6122400_6124160.wav) vart forkorta i tråd med dette.
- Nokre metadata til transkripsjonane i 20171213 mangla i json-filene. Desse er lagt til i versjon 1.2.
- Dokumentasjonen er oppdatert med endringane over.

Korpuset er utvikla ved Språkbanken på Nasjonalbiblioteket. NPSC er sett saman av lydopptak av møte i Stortinget, ortografisk transkriberte til høvesvis bokmål eller nynorsk. Det finst òg metadata om dei ulike talarane, og dei offisielle referata frå dei ulike debattane er òg inkluderte i korpuset. Opptaka utgjer 140 timar med tale frå i alt 267 ulike talarar, og inneheld 65.000 setningar og 1,2 millionar ord.

Transkripsjonsarbeidet er først gjort automatisk; resultatet av den automatiske transkripsjonen er manuelt sjekka og korrigert av kvalifiserte lingvistar og filologar. For å sikre konsistens og nøyaktigheit, er alle transkripsjonane korrekturlesne.

Korpuset er primært tenkt som eit open source-datasett for ASR-utvikling (Automatic Speech Recognition, automatisk taleattkjenning).

Dei individuelle lydfilene i korpuset inneheld opptak frå heile dagar med plenumsmøte frå 2017 og 2018 (eller, viss eit møte varar i meir enn seks timar, dei første seks timane den aktuelle dagen). Sidan desse lydfilene er ganske store, finst det òg individuelle lydfiler for kvar enkelt setning.

Betaversjonar av korpuset vart publiserte i 2020 og 2021. Me har kjørt postprosesseringsskript sidan siste versjon (0.2). Dette har ført til endringar i alle transkripsjonane, og transkripsjonane har ei anna formatering enn i dei tidligare versjonane. Dei gamle transkripsjonsfilane bør difor erstattast med filene i denne versjonen.

Me set stor pris på attendemeldingar og forslag til forbetringar. Kontakt oss på sprakbanken@nb.no.
NST N-gram - dansk nyhendetekst

Dette korpuset inneheld n-gram på dansk, henta frå eit korpus på 290 millionar ord med nyhendetekst på dansk frå avisene Berlingske Tidende, Ekstrabladet og Politiken. Avisene er frå tidsperioden 1995-1999. Korpuset vart opprinneleg utvikla av Nordisk Språkteknologi (NST) i perioden 1997-2003. N-gramma vart laga av Uni Research for Nasjonalbiblioteket og Språkbanken.

Sekvensar av eitt til seks ord er genererte (unigram, bigram, trigram, 4-gram, 5-gram og 6-gram), og deretter sorterte alfabetisk og etter frekvens. Det er òg laga ein forenkla versjon for nedlasting med dei 1000 mest frekvente n-gramma av alle typar nemnde ovanfor.
N-gram - nynorsk

Med utgangspunkt i dei nynorske tekstene i Norsk aviskorpus og tekstkorpuset til Nordisk språkteknologi har Språkbanken produsert n-gram (n=1-6) for ei tekstmengd på ca. 60 millionar ord med løpande tekst.

Denne versjonen inneheld alle n-gramma, sorterte alfabetisk og etter frekvens.

Materialet kan òg lastast ned som ein enkel oversikt over dei 1000 mest frekvente n-gramma, og i tillegg som frekvenslister over enkeltorda (unigram).
Hummer - fredningsområder

Fredningsområder for hummer. 
Hummer er fredet store deler av året, og i tillegg er det etablert mange frednings- og bevaringsområder.
Lovfestet områder med begrensninger for hummerfiske.

https://www.fiskeridir.no/Fritidsfiske/Artar/Hummarfiske/Fredings-og-bevaringsomraade
UDs EU-termbase

Denne termbasen er resultatet av arbeid utført ved Enhet for EØS-oversettelse i Utenriksdepartementets Avdeling for Europa og handel. En beskrivelse av innholdet i databasen finnes i dokumentasjonsfilen.

Av totalt 42.141 termer, er 5.313 av dem oversatt til både bokmål og nynorsk, 3.855 bare til nynorsk, og 32.972 bare til bokmål. Det er ikke angitt ekvivalenter på både fransk og engelsk for alle termene. Totalt inneholder basen følgende antall termer per språk/målform:

- fransk (fra), 41.578
- engelsk (eng), 41.704
- bokmål (nob), 38.285
- nynorsk (nno), 9.168

Språkbanken har konvertert dataene til et enkelt, kommaseparert format (csv). Dataene er strukturert i fem felter per term, "domain,fra,eng,nob,nno", der "domain" angir fagområdet termen er hentet fra, mens de andre er språkkoder. Tomme felter (manglende ekvivalenter) er markert med en bindestrek ( - ).
ParlaMint-NO 1.2

ParlaMint-NO er den norske delen av ParlaMint-prosjektet, et EU-finansiert prosjekt støttet av CLARIN-ERIC. Prosjektets mål er å lage sammenlignbare og likt annoterte korpus basert på møtereferat fra ulike lands parlamenter.

Korpuset inneholder referater fra Stortinget for perioden oktober 1998 til mai 2022.

Filformatet er xml i to ulike versjoner:
- ParlaMint-NO.TEI inneholder referatene annotert med metadata om de ulike talerne.
- ParlaMint-NO.TEI.ana inneholder de samme dataene annotert på ord- og setningsnivå.

Se dokumentasjonsfilen for mer informasjon om innhold og filformat. Hver av de to delene inneholder referat fra 3.267 møter, og består av om lag 400.000 innlegg og ca. 97,5 mill. ord.

To mindre endringer har blitt gjort i versjon 1.2:
- Språkkodene er endret fra nob, nno til nb, nn.
- Mellomrommene i filene har blitt normalisert.
Tekster fra norsk Wikipedia

Dette korpuset inneholder en dump av samtlige Wikipediaartikler på bokmål, nynorsk og nordsamisk fra ca. 20. mars 2019. Korpuset inneholder 492.864 artikler for bokmål, 139.927 artikler for nynorsk og 7.626 artikler for nordsamisk. Korpuset er strukturert som et JSON-array over artiklene slik de foreligger på nettet. Hver artikkel er et strukturert element, med ett nivå av "nøkkel:verdi", som inneholder tekst og metadata. Det er åtte slike nøkkel:verdi-par i artiklene:

- bytelength: lengde på teksten i bytes
- pageid: identifikator for teksten
- title: tittel som i Wikipedia
- hiddencategories: metadata
- text: teksten som i Wikipedia
- revid: revisjonsinformasjon
- contentcategories: metadata
- wikidata: andre data

Et eksempel på JSON-formatet finnes i dokumentasjonsfilen.
Termdatabasen SNORRE

Termbasen SNORRE er utvikla av Standard Norge i samarbeid med Språkrådet og Kulturdepartementet. SNORRE inneheld fagtermar og definisjonar på bokmål, nynorsk, engelsk, tysk og fransk som er samla inn i samband med standardiseringsarbeid.

Denne eksporten frå SNORRE inneheld termane for bokmål, nynorsk og engelsk. Definisjonane er ikkje med. Alle publiserte termar er inkluderte i eksporten, som ligg føre i xml-format. Xml-strukturen er beskriven i pdf-fila.
Soknegrenser

Datasettet inneholder oversikt over soknegrenser, sokn og bispedømmer. Kirkesokn og bispedømme vises som flater. Prostitilhørighet kan leses ut av soknekode.

Dataene oppdateres normalt en gang i året. Siste oppdatering gjelder fra 1. januar 2025 og inneholder endringer i prostitilhørighet for sokn i Rauma, Vestnes, Ringsaker og Trondheim.
Tilgjengelighet

Kartverket kartlegger universell utforming og tilgjengelighet i byer, tettsteder og friluftsområder og offentliggjør alle registrerte data. Kartleggingen viser hvordan stedet er utformet med tanke på fremkommelighet for personer med nedsatt bevegelighet og nedsatt syn. Datasettet er et bidrag til å skape bedre folkehelse og å sikre selvstendighet og sikkerhet for alle mennesker med nedsatt funksjonsevne. Målet med nasjonal kartleggingen er å sikre en enhetlig registrering av tettsteder og frilufts-/friområder over hele landet.
FKB-Grønnstruktur

FKB‑Grønnstruktur gir et helhetlig og oppdatert bilde av vegetasjon og grønne strukturer i bebygde områder. Vegetasjonen er delt inn i tre klasser basert på høyde: bunnsjikt, busksjikt og tresjikt. I tillegg vises arealtypene grått, veg, vann, bygning og jordbruk.

Arealtypene vegetasjon og grått er basert på satellittdata og høydedata, mens veg, vann, bygning og jordbruk er hentet fra FKB‑data. Presisjonsnivået for enkelte egenskaper, særlig de grønne strukturene, vil være lavere enn i tradisjonelle FKB-datasett.
Artskart - funn av arter

Artskartdatasettet er en samlet formidling av stedfestet artsinformasjon fra en stor mengde dataeiere basert på GBIF - the Global Biodiversity Information Facility - og DarwinCore-standarden. Her kan du se informasjon om arter fra tjenester som Artsobservasjoner og lignende utenlandske tjenester, museum og universitetssamlinger i fra hele verden, som er funnet i Norge. I tillegg til å vise funnene kobler vi på norsk rødlistestatus og fremmedartstatus etter gjeldene lister.

Artskart er en sentral leverandør til datasettet "Arter av nasjonal forvaltningsinteresse" - fra Miljødirektoratet.

Datasettet oppdateres kontinuerlig og inneholder per september 2025 over 50 millioner funn av 68222 ulike takson.
Norske idiomer

Dette datasettet består av 3537 norske idiomer og fraser som forekommer flere enn 100 ganger i Nettbiblioteket. Det er 3455 idiomer på bokmål og 88 på nynorsk. I fremtiden vil vi prøve å legge til flere idiomer for nynorsk. Se dokumentasjonsfilen for en beskrivelse av datasettet. Dataene kan brukes til å måle en generativ språkmodells evne til å fullføre kjente idiomer eller som en 'masked language modelling'-oppgave.
Rødlistearter

Norsk rødliste for arter er en oversikt over arter som er vurdert å ha en risiko for å dø ut fra Norge. Artene på Rødlista er gruppert og rangert i ulike kategorier. Hver kategori sier noe om hvor høy risiko artene har for å dø ut, hvis de rådende forhold vedvarer. 

Rødlistearter er arter som i følge Norsk rødliste for arter er vurdert til en av kategoriene: RE - Regionalt utdødd CR - Kritisk truet EN - Sterkt truet VU - Sårbar NT - Nær truet DD – Datamangel. Arter i kategoriene CR, EN, VU betegnes truete arter Vurderingene for de fleste artsgruppene i omfatter Fastlands-Norge og norske havområder på den nordlige halvkule. For enkelte artsgrupper er det gjort egne vurderinger for Svalbard. 

Rødlista omfatter en vurdering av om lag halvparten av Norges kjente arter. Artene på Rødlista kjennetegnes gjerne ved at de minker kraftig i antall eller er fåtallige. I tillegg bidrar ofte reduksjon og fragmentering av leveområder til økt risiko for utdøing. Vanligvis er det en kombinasjon av flere faktorer som fører til at en art står på Rødlista. For kategoriene kritisk truet CR, sterkt truet EN og sårbar VU har IUCN utviklet et kvantitativt kriteriesett med fem kriterier, A-E, som artene vurderes mot. Kriteriesettet og kategoriene muliggjør standardiserte etterprøvbare vurderinger, økt objektivitet og dokumentasjon om hvorfor en art er rødlistet. Alle arter vurderes mot alle fem kriterier, og det kriteriet eller de kriteriene som gir høyeste risiko for utdøing, blir gjeldende. Vurderingene gjøres ut fra nåværende situasjon, samt utvikling i nær fortid eller framtid. Dette betyr at arter som tidligere har vært i kraftig tilbakegang, men hvor nedgangen har stanset, ikke nødvendigvis lenger oppfyller kriteriene for å bli rødlistet. Les mer om metoden på Artsdatabankens nettsider. 

Rødlista er utarbeidet av Artsdatabanken i samarbeid med en rekke fageksperter ved vitenskapelige institusjoner og noen frittstående personer med faglig spisskompetanse. Hver ekspertkomite har en leder som er ansvarlig for komiteens arbeid. Rødlista revideres hvert sjette år.
Fremmedartlista

Datasettet inneholder stedfestet informasjon om arter kategorisert som "fremmede arter" funnet i Norge. Kategorien "Fremmede arter" angir om arten er en trussel mot norsk natur. Den fremmede artens risikokategori ("fremmedlistekategori") angir i hvilken grad arten er en trussel mot norsk natur. En art betraktes som fremmed for et område, hvis tilstedeværelsen skyldes menneskelig transport (bevisst eller ubevisst) og den ikke tidligere har forekommet naturlig i området.
Tilgjengelighet – friluftsliv – rapporter - 2024

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
Tilgjengelighet – friluftsliv – rapporter - 2021

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapoportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).