AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Historiske kommunegrenser med forbedret grensenøyaktighet 1986-2019

Filene er årsdatafiler (1.januar) for kommunegrensene fra 1986-2019, hvor prinsippet om nyeste innmålt grense er lagt til grunn. Datasettet brukt som nyeste utgangspunkt for all tilbakedatering er ABAS landsdekkende Grunnkretsfil, versjon: januar 2019. Hvis ikke det har vært vedtak om justering av grenselinjen mellom 1986 og 2019 vil derfor 1986-grensene som foreligger holde samme nøyaktighet som ABAS Grunnkretser 2019, og være helt sammenfallende med disse.    

Med utpkt i 2019 er tidligere årsversjoner gjenskapt ved å bla seg år for år tilbake i tid, hvor kilden for endringer tatt høyde for er  : 
*Statistisk sentralbyrås oversikt over «Alle endringer i de regionale innedelingene”   https://www.ssb.no/metadata/alle-endringer-i-de-regionale-inndelingene, 
* Statistisk sentralbyrås «Standard for kommuneinndeling» https://www.ssb.no/klass/klassifikasjoner/131
*Kartverkets dataserie «Historiske kommunegrenser»

Endringer ikke tatt høyde for:   
Vedtak om justering av kommunegrenser til havs er ikke tatt høyde for, da SSB ved prosjektgjennomføring (2020) manglet tilstrekkelig oversikt over disse. Det er derfor kun landgrensene som kan anses som tilbakedaterte. 
Kommunegrensene er ikke klippet mot kyst, men inkluderer havarealene. Havearealenes utstrekning er ellers slik de de forelå i 2019.
Målfrid 2021 - Fritt tilgjengelege tekster frå norske statlege nettsider

Dette korpuset inneheld dokument frå 339 internettdomene tilknytta norske, statlege institusjonar. Totalt består materialet av omlag 4,1 milliardar "tokens" (ord og teiknsetjing), noko som gjer korpuset til eit av dei største fritt tilgjengelege tekstkorpusa for bokmål og nynorsk. Korpuset inneheld òg tekster på nordsamisk, sørsamisk, lulesamisk og engelsk.

Dataa vart samla inn som ein lekk i Målfrid-prosjektet, der Nasjonalbiblioteket på vegner av Kulturdepartementet og i samarbeid med Språkrådet haustar og aggregerer tekstdata for å dokumentere bruken av bokmål og nynorsk hjå statlege institusjonar.

Språkbanken føretok ei fokusert hausting av nettsidene til dei aktuelle institusjonane mellom 11. desember 2020 og 18. januar 2021. Tekstdokument (HTML, DOC(X)/ODT og PDF) vart lasta ned rekursivt frå dei ulike domena, 12 nivå ned på nettsidene. Me tok ålmenne høflegheitsomsyn og respekterte robots.txt.

Dei nedlasta dokumenta vart prosessert vidare. Bolkar med tekst vart ekstrahert frå HTML med Justext, eit system for "boilerplate removal" (http://corpus.tools/wiki/Justext). Textract (https://textract.readthedocs.io/en/stable/) vart brukt for å ekstrahere tekst frå Word/ODT-dokument, mens Cloud Vision OCR frå Google (https://textract.readthedocs.io/en/stable/) vart brukt til å ekstrahere tekst frå pdf-filer.

Dei ekstraherte tekstene vart klassifiserte ved bruk av TextCat språkidentifikasjon (https://www.let.rug.nl/~vannoord/TextCat/) på dokumentnivå. Eksakte duplikat av same dokument (innanfor same domene) vart fjerna.

Korpuset er lagt til rette som gzippa JSON-liner (jsonl), eitt dokument per line. Det er ei JSONL-fil for kvar kombinasjon av domene, språk og innhaldstype. Filene er på UTF-8 tekstformat, med ASCII lineskift. Kvart dokument inneheld dei følgande nyklane:

- lang: språk i dokumentet (identifisert med TextCat)
- url: url-en til dokumentet då det vart hausta
- date: dato for innhausting av dokumentet
- mimetype: (forenkla) mediatype for dokumentet: HTML, DOC eller PDF
- fulltext: ei rekkje av strenger, der kvar streng representerer eitt avsnitt - ein tom streng angir ei ny side i PDF-dokumenta
Boligstatistikk på rutenett

Boligstatistikk på ruter 250mx250m, 1km x 1 km og 5km x 5km for alle årganger fra 2008.  Datasettene inneholder statistikk over antall boliger og tilknyttede variabler pr 01. januar.

Dataene tilgjengelig for innsyn og nedlasting fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no
 Andre temaer det finnes lages rutenettdatasett for er "Bygningsmasse", "Bedrifter" og "Befolkning"
Bedrifter på rutenett

Antall bedrifter i ruter, for 250m X 250m  og 1km x 1km, pr 01. januar for årsversjonen. Årslag siden 2013,  tilgjengelig i flere formater.  250m-inndelingen gir også antall ansatte.

Dataene er tilgjengelig for innsyn og nedlasting fra fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no  
Se eget Tema "Bedrifter" eller gå til "Innholdskatalog" og  søk på "bedrift.." for oversikt over alle datasett

Andre temaer det finnes lages rutenettdatasett for er "Befolkning", "Bygg" og "Bolig"
Sentrumssoner

Inneholder avgrensning av og statistikk knyttet til sentrumssoner pr. 01.januar   Består av 3 lag:  Handels- og servicesoner, Sentrumsanalyseruter og Sentrumssoner.  Produseres årlig, kun siste eksisterende år tilgjengeliggjøres.  For info om eldre datasett kontakt gisressurssenter@ssb.no
1. Eit sentrum er eit område sett saman av ein eller fleire sentrumskjernar og ei sone på 100 meter i kring. 2. Ein sentrumskjerne er eit område med minst 4 ulike hovudnæringsgrupper med sentrumsfunksjonar. I tillegg til detaljvarehandel, må offentleg administrasjon eller helse- og sosialtenester eller kulturell verksemd, underhaldning eller annan tenesteyting vere representert. Avstanden mellom bedriftene skal ikkje vere meir enn 50 meter. Det må vere minst 50 tilsette i sentrumssona. For mer informasjon: http://www.ssb.no/arealsentrum.

Årsdatasett er nedlastbar både fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Sentrumssoner" eller gå til "Innholdskatalog" for oversikt over alle tilgjengelig datasett
Bygninger på rutenett

Inneholder rutenettstatistikk over bygningsmasse og tilknyttede variabler, på ruter med størrelse 250mx250m, 1km x  1km og 5km x 5km, pr. 01. januar.  Årsdatasett tilbake til 2008.  Tilgjengelig i flere formater .
Dataene tilgjengelig for innsyn og nedlasting fra fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no
 Andre temaer det finnes lages rutenettdatasett for er "Bolig", "Bedrifter" og "Befolkning"
N-gram - nyhetstekst på bokmål

Dette korpuset inneholder n-grammer på bokmål, hentet ut fra Norsk aviskorpus. Tekstgrunnlaget for korpuset er 665 millioner ord med løpende tekst høstet fra forskjellige norske nettaviser. Sekvenser av ett til seks ord er generert (unigrammer, bigrammer, trigrammer, 4-grammer, 5-grammer og 6-grammer) og ordnet etter frekvens. Dette arbeidet ble gjort av Uni Research på vegne av Nasjonalbiblioteket og Språkbanken.

For enkelhets skyld ble det også laget en samling med de 1000 mest frekvente n-grammene av alle typer nevnt ovenfor for nedlasting separat..
Fritidsbyggområder

Datasettet viser Fritidsbyggområder (Tettbygde) pr. 01.januar for året. Fritidsbyggområder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall områder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet. 

Med fritidsbyggområde (tettbygde) menes en samling med minst 5 fritidsbygg, der avstanden mellom byggene ikke overstiger 75 meter
Datakilder for avgrensing av områdene:
a. Kategorien Fritidsbolig i bygningsregisteret til Matrikkelen.
    -  Bygningstyper 161, 162 og 163
b. Arealfigurer i SSBs kartdatasett : Arealbruk (SSB-Arealbruk). 

Les mer om avgrensning, statistikk og tilhørende produktside :  https://www.ssb.no/natur-og-miljo/areal/statistikk/fritidsbyggomrader

Årsdatasett er nedlastbar både fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Fritidsbyggområder" eller gå til "Innholdskatalog" og  søk på "fritid" for oversikt over alle datasett
Barnetråkk - fullstendig

Barnetråkk inneholder data om barna sitt nærmiljø og er registrert av skoleelever. Data omfatter veier barn bruker til skole- og fritidsaktiviteter, samt informasjon om steder barn bruker til fritidsaktiviteter. Det registreres også steder barn liker eller misliker. Datasettet gir nyttig informasjon til bruk i kommunal og regional planlegging, statistikk, forskning og utdanning.

Data fra egen kommune er tilgjengelig for norske kommuner til bruk i arealplanlegging, og har en egen nedlastingsløsning.
Norsk dependenstrebank 2.0

Dette er versjon 2.0 av Norsk dependenstrebank (NDT), opphavleg utvikla av Språkbanken/Nasjonalbiblioteket i 2011-2014.

I versjon 2.0 av NDT er den grammatiske annotasjonen behaldt frå tidlegare versjonar. Metadata frå UD-versjonen av NDT er lagt til, og det er gjort eit forsøk på å parallellisere ordtokenisering og setningssegmentering av UD- og NDT-versjonene. Trebanken er òg delt opp i test-, trenings- og evalueringssett etter mønster frå UD-versjonen. Sjå dokumentasjonsfila for detaljar.

Den originale versjonen er framleis tilgjengeleg; søk på «sbr-10» i søkjefeltet i katalogen for å finne den.

Kontakt oss gjerne på sprakbanken@nb.no om du har spørsmål eller kommentarar til denne ressursen.
Berggrunn N250

NGUs berggrunnsdata viser utbredelsen av bergarter og bergartsstrukturer på jordens overflate. Kartdataene i Berggrunn N250 er hovedsakelig basert på den landsdekkende, trykte berggrunnsgeologiske kartserien i målestokk 1:250.000. Hele datasettet er senere harmonisert over kartbladgrenser og oppdatert med nyere tilgjengelig kartdata. Datasettet gir opplysninger om bergartenes og strukturenes geologiske egenskaper (blant annet hovedbergart, dannelsesalder og tektonisk hovedinndeling for bergartsflater og strukturnavn og kinematisk type for strukturer).
Omsetjingsminne frå Sjøfartsdirektoratet

Dette korpuset er sett saman av diverse materiale som er omsett frå engelsk til norsk (bokmål) av Sjøfartsdirektoratet.

Korpuset består av totalt 68.296 omsetjingseiningar, såkalla translation units (TUs). Ein TU er eit omsetjingspar med ei originaltekst og ei parallellstilt omsetjing av denne. Ein TU svarar vanlegvis til ei meiningsberande språkleg eining, typisk ei setning, ei overskrift eller liknande. Det kan òg vere snakk om enkeltord eller lengre sekvensar.

Heile korpuset består av ei enkelt fil i formatet TMX 1.4, ein variant av XML.
Målfrid 2026 - Fritt tilgjengelege tekster frå norske statlege nettsider

Dette korpuset inneheld dokument frå 720 internettdomene tilknytta norske statlige institusjonar. Totalt består materialet av om lag 2,6 milliardar "tokens" (ord og teiknsetting), noko som gjer korpuset til ein av dei største fritt tilgjengelege ressursane for norsk bokmål og nynorsk. I tillegg inneheld korpuset tekster på nordsamisk, lulesamisk, sørsamisk og engelsk.

Dataa vart samla inn som ein del av Målfrid-prosjektet, der Nasjonalbiblioteket, på vegner av Kulturdepartementet og i samarbeid med Språkrådet, haustar og aggregerer tekstdata for å dokumentere bruken av bokmål og nynorsk på nettsidene til statlege institusjonar.

Korpuset er resultatet av ei fokusert hausting av nettsidene til dei aktuelle institusjonane mellom desember 2025 og januar 2026. Tekstdokument (HTML, DOC(X)/ODT og PDF) vart lasta ned rekursivt frå dei ulike domena (ned til og med nivå 12). Me tok ålmenne høflegheitsomsyn og respekterte robots.txt.

For teknisk informasjon, sjå dokumentasjonsfilene.
Kobling mellom norske kommuner og dialektregioner

Denne ressursen gir en kobling mellom norske kommuner og dialektregioner, og kan for eksempel brukes til å utlede dialektregionen til talere i et taledatasett basert på deres fødested. Koblingen er utviklet av Phoebe Parsons ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, NTNU. Ressursen omfatter både gamle og nye kommuner og fylker, og koblingene går til to ulike dialektklassifiseringer:

1. Dialektnavn, etter Martin Sjekkelands "Dei norske dialektane" fra 1997.
2. Numeriske dialekter, etter en klassifisering fra SpeechDat-prosjektet.

Innholdet i ressursen er nærmere beskrevet i dokumentasjonsfilene.
Fagseminar frå Nasjonalbiblioteket 2018

Denne ressursen inneheld opptak frå eit utval fagseminar som fann stad ved Nasjonalbiblioteket i 2018. Opptaka er gjorde med mikrofon på talarstol og bøylemikrofonar. Språket er norsk, og det vert snakka ulike dialektar.

Opptaka er gjorde i to ulike rom. Det er ulik styrke på stemmene i dei forskjellige opptaka og internt i opptaka. Det kan vere tyst eller noko støy i byrjinga av filene før sjølve arrangementet tek til.

Lydfilene er i wav-format, og det er ei eller fleire lydfiler per arrangement. Filene er pakka og komprimerte til ei nedlastbar fil per arrangement. Filnamna angjev datoen for det aktuelle arrangementet. For eit oversyn over innhaldet, filstorleik osb., sjå pdf-fila (2018_nb_arr.pdf).

Vi tilgjengeleggjer desse opptaka i von om at dei kan kome til nytte for språkteknologisk forsking og utvikling.

Vi vil gjerne ha attendemeldingar på om denne ressursen er nyttig. Attendemeldingar  og spørsmål kan sendast til sprakbanken@nb.no.
NorSource

NorSource er ein komputasjonell grammatikk for norsk, utvikla ved Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet (NTNU). Han er implementert i det teoretiske rammeverket til Head Driven Phrase Structure Grammar (HPSG).

NorSource parsar bokmålstekst, og gjev informasjon om den morfosyntaktiske og semantiske strukturen til dei parsa setningane. Han kombinerer rollene til eit kunnskapssystem og eit prosesseringsverktøy. Sjå dokumentasjonsfila for meir detaljert informasjon.
Marin grense

Marin grense angir det høyeste nivået som havet nådde etter siste istid. Informasjon om marin grense er sentral i arbeidet med å avgrense områder med marine leirer i Norge. Marin grense angir høyeste nivået for marint avsatte sedimenter på land. Problemstillinger som involverer slike avsetninger kan utelukkes over marin grense, hvilket er viktig informasjon i bl.a. offentlig planarbeid. For eksempel kan kvikkleire og skred i hav- og fjordavsetninger som marin leire kun forekomme under marin grense. Videre kan grunnvannskvaliteten under marin grense være påvirket av relikt saltvann, og leire kan begrense utbredelsen av akviferer. Informasjon vedrørende tidligere havnivå er også av betydning for forståelsen av landskapsutvikling generelt.

Dataene består av punktregistreringer, linjer samt polygoner. Linjer og polygoner er modellert fra punktene og en 10 m terrengmodell. Terrengmodellen som er benyttet i analysen har oppløsning (rutenettstørrelse) på 10x10 meter, og er hentet fra hoydedata.no. Terrengmodellen er generert ut fra de detaljerte laserdata som var tilgjengelig høsten 2020, supplert med høydedata fra 2013-utgaven av DTM10 for områder uten dekning. Datasettet er landsdekkende.
Norsk aviskorpus

Norsk aviskorpus var et prosjekt ved Universitetet i Bergen der man trålet nyhetsnettsteder etter nyhetsartikler.

Denne versjonen av Norsk aviskorpus består av tekst fra perioden 1998 til og med 2019. Korpuset inneholder om lag 1,68 milliarder ord for bokmål og 68 millioner ord for nynorsk.

Det finnes også en forenklet versjon av korpuset for tekstene fra perioden 1998-2011. Her er alle setningsdubletter fjernet, og setningene er sortert alfabetisk. Setningene er separert med s-tagger.

Tekstene fra 1998-2011 er samlet i en felles nedlastbar fil, ellers foreligger dataene som en fil per år. Se dokumentasjonsfilene for en beskrivelse av innholdet og filformater.
Diskusjonstekster frå Wikipedia

Dette korpuset inneheld ein dump av diskusjonstrådar frå Wikipedia, der forfattarar diskuterer ulike problemstillingar i samband med publisering av bestemde artiklar på Wikipedia.

Artiklane er fordelte på to filer, ei for høvesvis bokmål (nb.wikipedia.json) og nynorsk (nn.wikipedia.json). Kvar diskusjon er eit element i eit json-array, med eitt nivå som inneheld tekst og diverse metadata. Det er åtte datafelt per diskusjon:

- title: tittel på artikkelen som vert diskutert
- pageid: identifikator for artikkelen
- revid: revisjonsinformasjon
- wikidata: ev. andre data
- contentcategories: metadata
- hiddencategories: metadata
- text: diskusjonstekst
- bytelength: lengde på teksten i bytes

Eit døme på dette finst i dokumentasjonsfila (2019_wikidisc.pdf).
N-grammer fra NBdigital 2022

Dette korpuset inneholder n-grammer – uni-, bi- og trigrammer – fra alle bøker og aviser som var blitt digitalisert ved Nasjonalbiblioteket per 15. juli 2022. N-grammene er laget på basis av et materiale bestående av om lag 610.000 bøker og 4.000.000 avishefter, til sammen ca. 138,5 milliarder "tokens" (ord og tegnsetting). Filformatet er UTF-8-kodert CSV.

Kolonnene i CSV-filene med n-grammer er som følger:
- first - det første ordet i n-grammet (i uni-, bi- og trigram)
- second - det andre ordet i n-grammet (i bi- og trigram)
- third - det tredje ordet i n-grammet (i trigram)
- lang - språkkode for n-grammet (gjelder kun bøker, avisene har ingen språkklassifikasjon per nå)
- freq - den totale frekvensen for n-grammet i samlingen av bøker eller aviser
- json - et dictionary med råfrekvens per år

totals.json inneholder totalfrekvenser innenfor årganger i hhv. bok- og avismaterialet. Med disse kan man lett regne ut relativfrekvenser for sammenligning på tvers av år som i NB N-gram.

metadata-digibok.csv og metadata-digavis.csv inneholder enkle metadata for alle bøkene og avisene som inngår i bok- og aviskorpuset. Hvis du er interessert i mer utførlige metadata, henviser vi til Oria eller NBs APIer under https://api.nb.no/.

Se dokumentasjonsfilene for mer informasjon.
Akvakultur - lokaliteter

Datasettet Akvakultur - lokaliteter viser ca midtpunkt på alle akvakultur lokaliteter i Norge. Opplysninger om status tillatelse, samt fiskeart, type produksjon, kapasitet og formål inngår. 

Det vises også flater som er områder i sjø hvor det er gitt tillatelse til å drive med akvakulturvirksomhet. Flatene er tegnet basert på lokalitetenes klarerte ytterpunkt registrert i Fiskeridirektoratets akvakulturregister. 

Det er ikke alltid fisk eller skjell ved lokalitetene- dette kan sjekkes ved å se på Biomasse- ja/nei tema. Biomasse- ja/nei er basert på rapporter som viser opplysninger fra lokaliteten siste dag i hver måned. 

I tillegg er det informasjon om slettede/ nedlagte lokaliteter. Det har vært gitt tillatelse til akvakulturvirksomhet på lokalitetene på et tidspunkt, men tillatelsen er trukket tilbake og per dags dato er det ikke godkjent til bruk for akvakulturvirksomhet. De vises med status "TT" -Trukket tilbake, og dato for "ikke lenger gyldig".
Geologisk arv

Datasettet Geologisk arv viser geologiske lokaliteter av særlig verdi for undervisning, forskning og/eller formidling (geosteder). Det inneholder data innsamlet til ulike formål over lang tid, delvis digitalisert ved NGU fra analoge data, delvis innsamlet i nyere tid. Det inkluderer både geosteder av stor utstrekning (landskapselementer) og små lokaliteter.

Beskrivelsene er innsamlet til ulik tid og med forskjellige metoder og er derfor av varierende kvalitet. Verdivurderinger som er presentert, er alle gjort i henhold til metodikk lansert i KU-veilederen til Miljødirektoratet 2020. 


I kartinnsyn er dataene ledsaget av faktaark med utførlige beskrivelser av geosteder.


For mer informasjon om hvordan man går fram for å vurdere geologisk mangfold i arealplanlegging og i en konsekvensutredningsprosess;  https://www.ngu.no/emne/geologisk-mangfold-1
Grunnvannsborehull

Datasettet gir en landsdekkende oversikt over borede grunnvannsbrønner, energibrønner og naturlige oppkommer av grunnvann (tidligere kalt kilder). Datasettet viser lokalisering og tekniske, administrative og geologiske forhold registrert for grunnvanns- og energibrønner. Oftest er de registrert av borefirma iht. oppgaveplikten etter Vannressursloven §46. Dataene er tilgjengelig i GRANADA - Nasjonal grunnvannsdatabase https://geo.ngu.no/kart/granada_mobil/
Grus og pukk

Grus- og Pukkdatabasen ved NGU inneholder opplysninger om de aller fleste grus- og pukkforekomster og uttakssteder i Norge for utnyttelse som råstoff for bygge- og anleggsvirksomhet. Databasen gir også informasjon om arealbruk, volum, kvalitet og hvor viktige ressursene er som råstoff til byggetekniske formål.
Løsmasser

Løsmassedataene viser utbredelsen av løsmassetyper (også benevnt jordarter). Løsmassetypene er klassifisert etter deres dannelsesmåte. Dataene viser hvilken løsmassetype som dominerer i terrengoverflaten, og avspeiler landskapets oppbygning og utvikling. Det er viktig å være klar over at andre løsmassetyper kan opptre i dypet. Dataene viser også arealer med fjell uten løsmassedekke. Datasettet er landsdekkende og representerer de beste løsmasseregistreringene i databasen.
Kalkinnhold i berggrunn

Kalkinnhold i berggrunn viser fordeling av ulike bergarter langs økoklinen kalkinnhold (KA), det vil si innplassering av ulike bergarter på en femtrinns skala for ‘geologisk rikhet’ gitt av trinndelingen av kalkinnhold. Trinnene relaterer seg til basistrinnene i NiN Lokal Kompleks Miljøvariabel KA Kalkinnhold:
Svært kalkfattig, Temmelig kalkfattig, Svak intermediær, Litt kalkrik og Svært kalkrik. Datasettet bygger på en egenskapsanalyse av hovedbergarter i berggrunnsdata 1:250.000.
Låssettingsplasser

En låssettingsplass er et arealavgrenset område nær strandlinjen hvor fisk oppbevares i not/notinnhengning til den er klar for levering. 
En låssettingsplass er definert som en plass nær strandlinjen hvor topografiske og hydrografiske forhold er slik at et notsteng kan låssettes der, dvs fisken kan oppbevares i noten/ innhengningen til den er klar for omsetning.

En låssettingsplass karakteriseres av at den er godt skjermet for vær og vind, ikke har for mye strøm og har tilstrekkelig dybde, oksygen og saltholdighet.
Befolkning på rutenett, fra kart.ssb.no

Viser bosatte på ruter 250mx250m, 1000 m x 1000 m og 5km x 5km, for alle år siden 2001. Finnes i flere formater. Grunnlaget for dataene er folkeregistrert befolkning knyttet mot adressepunkter i Matrikkelen. Dette er summert til rutene.    På minste inndelinger er det fære variabler, av konfidensialitetshensyn
Mulighet for marin leire

Datasettet 'Mulighet for marin leire' (MML) er basert på løsmassekart og datasett for marin grense (MG), og viser hvor det potensielt kan finnes marin leire - enten oppe i dagen eller under andre løsmassetyper.

MML leveres kun for områder der løsmasser er kartlagt i målestokk 1:50 000 eller mer detaljert. Det er ikke dekning for MML der løsmasser er kartlagt i grovere målestokk, men marine avsetninger kan likevel forekomme for arealer under marin grense og disse arealene er angitt med rosa farge. MML for nye kvartærgeologiske detaljkart i skala 1:10.000 er ennå ikke inkludert i tjenesten eller nedlasting.

I datasettet MML er de kartlagte løsmassetypene under MG klassifisert etter muligheten for å finne marin leire. MML inndeles i svært stor, stor, middels, svært stor men usammenhengende/tynt, liten, stort sett fraværende eller ikke angitt. De ulike klasser er vist i ulike blåtoner/hvit. Blå skravur gis løsmassetyper der lokale/tynne forekomster av marin leire kan forventes. Områdene over MG vises med tynn svart skravur, og disse kan det generelt ses bort fra mht forekomst av marin leire.

MML-klassifikasjon gjelder ikke for vanndekte områder under MG. Men marin leire er også vanlig under dagens havnivå både i form av gamle avsetninger og nye, løst lagrede sedimenter som begge kan være en utfordring med hensyn til stabilitet. Selv om løsmasser ikke er kartlagt under vann så er løsmassepolygoner av tekniske årsaker trukket over strandlinjen og ut i sjøen. Dette gjenspeiles i MML-polygonene, og det oppfordres derfor til å legge vannpolygoner over MML. Arealer for mulig marin leire bør alltid sees sammen med arealer for marin grense. Les mer om MG og MML inklusive bruk og usikkerheter på ngu.no under fagområder/kvartærgeologi/marin grense. 
Les mer om MML samt kartapplikasjon inklusive bruk og usikkerheter ved å trykke på lenken 'Vis produktside' øverst.
Berggrunn N1350

Berggrunndataene viser utbredelsen på nasjonal målestokk (1:1 350 000) av de forskjellige bergarter på jordens overflate, samt strukturer i bergartene og opplysninger om bergartenes aldersforhold. Dataene er hovedsakelig basert på landsdekkende berggrunnsgeologiske kartdata i målestokk 1:250.000. Kunnskap om berggrunnen spiller en viktig rolle i leting etter og vurdering av ulike typer råmaterialer og naturressurser, samt innen vannforsyning, avfallslagring, areal- og miljøplanlegging, anleggsvirksomhet, alternativ energi og vurdering av naturfarer som jordskjelv og skred. Berggrunnsdata i målestokk 1:1 350.000 er beregnet for å gi en nasjonal oversikt.