AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Storulykkeanlegg

Datasettet viser alle anlegg i Norge som faller inn under storulykkeforskriften (forskrift om tiltak for å forebygge og begrense skadevirkningene av storulykker i virksomheter der farlige kjemikalier forekommer).  Om lag 350 norske virksomheter er regulert av storulykkeforskriften. Dette er i stor grad prosessindustri, kjemisk industri, tankanlegg og eksplosivlagre. Storulykkeforskriften implementerer de kravene som stilles til virksomheter gjennom EU-direktivet Seveso III, og håndheves av følgende myndigheter: Miljødirektoratet, Direktoratet for Arbeidstilsynet, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB), Petroleumstilsynet og Næringslivets sikkerhetsorganisasjon. Datasettet gis bare ut til bruk i kommunal og regional beredskap, arealplanlegging og byggesaksbehandling og bare ved direkte henvendelse til DSB ved kart@dsb.no. På grunn av restriksjonene på dataene er de bare tilgjengelige for utvalgte brukere.  Dette vil være brukere innenfor arealplanlegging, byggesaksbehandling og samfunnssikkerhet/beredskap.
Barnediabetes

Barnediabetesregisteret (BDR) består av to deler. Den første delen registrerer alle barn og ungdom med nyoppdaget diabetes. Her registreres personalia, type diabetes, kliniske data og blodprøver.

Den andre delen registrerer kvaliteten på diabetesbehandlingen ved hjelp av internasjonalt definerte diabetes kvalitetsvariabler. Hver pasient undersøkes en gang i året (Årskontroll). Da registreres kliniske data, opplysninger fra spørreskjema, svar på urin og blodprøver.

I diabetesomsorgen hos barn og ungdom har BDR et spesielt fokus på langtidsblodsukker, HbA1c. Målet er at flest mulig barn og ungdommer skal oppnå nasjonalt og internasjonalt behandlingsmål på HbA1c < 7,5 %. Denne grensen er satt for å redusere risikoen for å utvikle diabetes senskader.

BDR har også fokus på registrering av insulinsjokk og diabetes ketoacidose (syreforgiftning). Målet er at så få pasienter som mulig får dette. I tillegg til dette registrerer vi hvilken grad pasientene blir screenet med øyeundersøkelse, urinundersøkelse, BT, kolesterolverdier og assosierte autoimmunesykdommer; hypothyreose, hyperthyreose og cøliaki. 

Et viktig verktøy for å fremme kvaliteten i diabetesbehandlingen hos barn og ungdom er å rapportere dataene tilbake til barneavdelingene, der kvalitetsarbeidet skjer. Avdelingene får rapporter både på egne data, og rapporter på egne data sammenlignet (benchmarket) med alle de andre barneavdelingene i Norge.
Kvalap

KVALAP er kvalitetsregisteret i alderspsykiatrien og har som mål å kunne bidra til å standardisere utredningen av behandlingen i alderspsykiatrien, slik at klinikken kan følge nasjonale faglige råd for alderspsykiatri på en strukturert og bedre måte, og på sikt redusere uønsket variasjon. 

KVALAP-registeret har eksistert siden 2011 i Oslo-regionen. I 2016 fikk KVALAP-registeret konsesjon fra Datatilsynet til å utvide registeret til andre helseregioner, og per 2023 deltar alderspsykiatriske avdelinger fra alle helseregioner i registeret. I 2022 fikk KVALAP nasjonal status.
Norsk kvalitets- og oppfølgingsregister for cerebral parese (NorCP)

NorCP er et nasjonalt medisinsk kvalitetsregister og oppfølgingsprogram for cerebral parese. Alle personer i Norge som får diagnosen cerebral parese kan delta. NorCP inneholder informasjon fra diagnosetidspunktet og undersøkelser etter fastsatte protokoller i et livsløpsperspektiv (medisinsk, kognisjon, kommunikasjon, fysioterapi, ergoterapi, røntgen og kirurgi). Informasjonen registreres av et tverrfaglig team (barneleger, fysioterapeuter, ergoterapeuter, psykologer, spesialpedagoger, vernepleier) fra alle landets habiliteringstjenester, samt personer med CP selv (evt. foreldre).
Norsk gynekologisk endoskopiregister

Juridisk hjemmelsgrunnlag: I oktober 2012 ble Norsk gynekologisk endoskopiregister godkjent av Helse- og omsorgsdepartementet som et nasjonalt medisinsk kvalitetsregister. NGER fikk konsesjon for behandling av helseopplysninger gitt av Datatilsynet 01. juni 2012. Data innhentet etter 1. oktober 2019 reguleres av Forskrift om medisinske kvalitetsregistre. Frem til 1. November 2022 ble opplysningene i NGER innhentet med deltagerens samtykke. NGERs samtykke gir behandlingsgrunnlag etter Personvernsforordningen Artikkel 6 nr. 1 bokstav a og adgang til å behandle helseopplysninger etter artikkel 9 nr 2 bokstav a. Fra 01. November 2022 fikk registeret på plass reservasjonsløsning for pasientene gjennom Helsenorge.no. Registeret behandler nå opplysninger uten den registrertes samtykke etter Forskrift om medisinske kvalitetsregistre §3-2.
Eksplosivanlegg

Datasettet Eksplosivanlegg viser anlegg hvor eksplosive varer tilvirkes eller oppbevares, og  som har tillatelse fra Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) , se §§ 6.1 og 7.1 i Eksplosivforskriften. Merk at dette ikke omfatter Forsvarets anlegg. Datasettet gis bare ut til bruk i kommunal og regional beredskap, arealplanlegging og byggesaksbehandling og bare ved direkte henvendelse til DSB ved kart@dsb.no.
Norsk tonsilleregister

Tonsilleregisteret er et nasjonalt kvalitetsregister for pasienter som får kirurgisk behandling for sykdom og plager relatert til halsmandlene (tonsillene), og er en del av klyngeregisteret Norsk kvalitetsregister Øre-Nese-Hals. Inngrepene utføres både ved offentlige sykehus og hos private behandlere med offentlig refusjon.
Brannstasjoner

Datasettet viser alle brannstasjoner og en del av brannvesenets depoter i Norge.  

Målsettingen med stedfestingen er å stedfeste til riktig bygning, men kvaliteten er varierende.  
Egenskapsinformasjon og oppdatering er basert på en årlig innrapportering fra landets brannvesen til DSB.
Norsk ordbank - bokmål 2005

Norsk ordbank – bokmål 2005 er en leksikalsk database som reflekterer rettskrivningsreformen som ble effektuert 1. juli 2005 og senere justeringer av rettskrivningen for bokmål.

Databasen er sammensatt av en grunnordliste og et sett av bøyningsmønstre. Hvert ord i grunnordlisten har ett eller flere bøyningsmønstre. Hvert bøyningsmønster inneholder en linje for hver enkelt bøyde form av grunnordet. En linje inneholder et omformingsmønster og informasjon om ordklasse og morfologiske trekk. Mønsteret viser hvordan grunnordet kan ekspanderes til en bøyd form.

Dataene er lagret i sju tabeller. Tabellen «lemma» inneholder alle oppslagsordene i Bokmålsordboka med spesifikasjon av artikkelnummeret. Fullformslisten inneholder alle mulige bøyde former av oppslagsordene i tråd med gjeldende rettskrivning. Denne tabellen inneholder også former som er tenkelige, men i praksis brukes sjelden eller aldri, f.eks. flertallsformer som "snøer" og sammensetninger som "løvskau".

Tabellene «lemma_paradigme», «paradigme», «paradigme_boying», «boying_grupper» og «boying» inneholder den informasjonen som er nødvendig for å generere fullformene basert på grunnordlisten («lemma»). De inneholder med andre ord koblingen mellom grunnord og bøyningsmønster, regler og informasjon om kategorier.

Tabellen «leddanalyse» inneholder informasjon om leddeling av sammensetninger. I Bokmålsordboka er leddelingen markert med en vertikal strek: bank|boks.

Fullformslisten inneholder informasjon om argumentstruktur for en del verb. De ulike kodene som er brukt, beskrives i filen «Norsk_ordbank_argstr.txt».

Dokumentasjonsfilen gjør rede for strukturen i dataene.

Legg merke til at dette er en dump av databasen slik den forelå 1. februar 2022. En søkbar og oppdatert versjon av Norsk ordbank finnes hos Språksamlingane ved Universitetsbiblioteket i Bergen.

Den siste versjonen (1. februar 2022) inneholder 154.824 lemma.
Sivilforsvarsdistrikter

Sivilforsvaret er en statlig forsterkningsressurs og er en del av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap.  Sivilforsvaret er organisert i 20 distrikter.
Datasettet viser distriktsinndelingen og lokaliseringen av distriktskontorene.
Distriktsinndelingen følger kommunegrenser.  Enhetene er stedfestet til riktig bygning eller område med bygninger.
Register over svangerskapsavbrudd (Abortregisteret)

Register over svangerskapsavbrudd (Abortregisteret) er et nasjonalt avidentifisert helseregister over alle svangerskapsavbrudd i Norge og inneholder data tilbake til 1979. 
Folkehelseinstituttet forvalter Abortregisteret og er ansvarlig for å behandle registerdataene og publiserer offentlig tilgjengelig statistikk.
Medisinsk Fødselsregister

Medisinsk fødselsregister er et nasjonalt helseregister over medisinske forhold ved svangerskap, fødsler og nyfødte i Norge, og inneholder data tilbake til 1967. Opplysningene i registeret gir kunnskap om kvinners helse og dødelighet under svangerskap, fødsel og barselperioden. I tillegg registreres barns helse og dødelighet i forbindelse med svangerskap og fødsel. Folkehelseinstituttet forvalter Medisinsk fødselsregister og er ansvarlig for å behandle registerdataene og publiserer offentlig tilgjengelig statistikk.
Legemiddelregisteret

Legemiddelregisteret er et nasjonalt helseregister med opplysninger om alle legemidler som er utlevert etter resept fra apotek til mennesker og dyr fra og med 2004. Det inngår opplysninger om legemidler, pasienten, rekvirenten og apoteket i registeret. <br><br>
For perioden 2004-2021 er data fra Reseptregisteret overført til Legemiddelregisteret.
Taggede bokmålstekster fra NBdigital

Dette korpuset inneholder 4.807 morfologisk taggede bokmålstekster fra NBs korpus av tekster som har falt i det fri eller ikke er beskyttet av opphavsrett. Alle tekstene er publisert etter 1960.

Tekstene er blitt automatisk tagget med Oslo-Bergen-taggeren (se http://www.tekstlab.uio.no/obt-ny/), og statistisk disambiguert. Dette skulle tilsi en nøyaktighet på 96,5 %. Samtidig må det tas hensyn til at tekstene er skannet og OCR-lest automatisk (gjennomsnittlig treffsikkerhet for denne samlingen ligger på cirka 90%), slik at nøyaktigheten jevnt over sannsynligvis er betydelig lavere.

Dataene er lagret som en xml-fil per tekst/bok, med en veldig enkel xml-struktur. Se dokumentasjonsfilen for et eksempel.
Dødsårsaksregisteret

Dødsårsaksregisteret er et nasjonalt helseregister over alle dødsfall blant bosatte i Norge, og inneholder data tilbake til 1951. Fra medio 2012 inneholder registeret også dødsfall blant ikke-bosatte som dør i Norge. Folkehelseinstituttet forvalter Dødsårsaksregisteret og er ansvarlig for å behandle registerdataene og publiserer offentlig tilgjengelig statistikk.
Omsetjingsminne frå Standard Norge

Denne ressursen inneheld eit omsetjingsminne Nasjonalbiblioteket har overteke frå Standard Norge. Standard Norge er ansvarlege for standardisering på ei rekkje fagområde, inkludert omsetjing av standardar.

Ressursen inneheld om lag 132.000 omsetjingseiningar (TU-taggar), med omsetjingar frå engelsk til bokmål. Desse svarar stort sett til setningar og overskrifter. Setningane er randomiserte. Filformatet er tmx.
ONOMASTICA uttaleleksikon

Databasen ONOMASTICA er et uttaleleksikon med data fra den norske delen av ONOMASTICA-prosjektet, et europeisk forskningsprosjekt som hadde som mål å lage uttaleleksika for egennavn for flere europeiske språk. Databasen inneholder fonetiske transkripsjoner av fornavn, etternavn, navn på selskaper, gatenavn, stedsnavn og utenlandske navn.

Totalt inneholder databasen 556.499 navn. Navnene er automatisk transkribert, men deler av materialet er manuelt sjekket av fonetikere. Materialet er transkribert i SAMPA. Se dokumentasjonsfilene for flere detaljer.

Databasen publiseres med tillatelse fra Telenor, og kan benyttes fritt og uten vederlag. Telenor skal krediteres ved bruk og når databasen blir videredistribuert.

Legg merke til at Språkbanken har publisert en oppdatert og mer brukervennlig versjon av ONOMASTICA i csv-format. Denne versjonen finner du ved å skrive "sbr-67" i søkefeltet.

samisk
Stortingskorpuset 2.0

Dette er versjon 2.0 av Stortingskorpuset (engelsk forkorting NPSC). I versjon 2.0 er det gjort ein del større endringar i transkripsjonane, i tillegg er nokre påviste feil i korpuset blitt retta. Endringane er beskrevne i detalj i dokumentasjonen. (Versjon 1.1 er framleis tilgjengeleg, søk på "sbr-58" i søkjefeltet i katalogen.)

Korpuset er utvikla ved Språkbanken på Nasjonalbiblioteket. NPSC er sett saman av lydopptak av møte i Stortinget, ortografisk transkriberte til høvesvis bokmål eller nynorsk. Det finst òg metadata om dei ulike talarane, og dei offisielle referata frå dei ulike debattane er òg inkluderte i korpuset. Opptaka utgjer 140 timar med tale frå i alt 267 ulike talarar, og inneheld 65.000 setningar og 1,2 millionar ord.

Transkripsjonsarbeidet er først gjort automatisk; resultatet av den automatiske transkripsjonen er manuelt sjekka og korrigert av kvalifiserte lingvistar og filologar. For å sikre konsistens og nøyaktigheit, er alle transkripsjonane korrekturlesne.

Korpuset er primært tenkt som eit open source-datasett for ASR-utvikling (Automatic Speech Recognition, automatisk taleattkjenning).

Dei individuelle lydfilene i korpuset inneheld opptak frå heile dagar med plenumsmøte frå 2017 og 2018 (eller, viss eit møte varar i meir enn seks timar, dei første seks timane den aktuelle dagen). Sidan desse lydfilene er ganske store, finst det òg individuelle lydfiler for kvar enkelt setning.

Me set stor pris på attendemeldingar og forslag til forbetringar. Kontakt oss på sprakbanken@nb.no.
Omsetjingsminne frå Nynorsk pressekontor 2021

Dette korpuset inneheld omsetjingar frå bokmål til nynorsk av nyhendetekst frå Norsk telegrambyrå (NTB). Tekstene er omsette av Nynorsk pressekontor (NPK), som nyttar den såkalla Nynorskroboten til automatisk omsetjing av tekster frå bokmål til nynorsk, og korrigerer feila roboten gjer manuelt før publisering. Les meir om dette hjå Nynorsk pressekontor (https://www.npk.no/nynorskroboten).

Materialet skriv seg frå perioden februar 2011 til september 2021. Av opphavsrettslege grunnar er omsetjingseiningane randomiserte. Ei omsetjingseining svarar stort sett til eit setningspar.

Materialer delt opp i tre delar, og det finst to ulike filformat, tmx og tsv. Totalt inneheld korpuset omlag 700.000 omsetjingspar/setningspar. Sjå dokumentasjonsfila for meir informasjon.
NST norsk ATG-database (16 kHz)

Denne databasen vart opphavleg produsert av Nordisk Språkteknologi på 90-talet for å fasilitere taleattkjenning og diktering på norsk. Ein oppdatert versjon der dataa er reorganiserte på ein meir brukarvenleg måte, er òg tilgjengeleg frå Språkbanken. Skriv "sbr-54" i søkjefeltet for å finne den oppdaterte versjonen.
Kommunalt pasient- og brukeregister

KPR inneholder opplysninger personer som har søkt, mottar eller har mottatt helse- og omsorgstjenester fra den kommunale helse- og omsorgstjenesten, fra virksomheter som yter tannhelsetjenester og fra private uten driftsavtale med kommune eller fylkeskommune som yter helse- og omsorgstjenester på kommunalt nivå.

Når det er nødvendig for registerets formål, jf. § 1-1 andre ledd, kan følgende opplysningstyper registreres:

a.	direkte personidentifiserende kjennetegn:
-	fødselsnummer eller annen personidentifikator

b.	demografiske og sosioøkonomiske opplysninger:
-	fødselsdato
-	kjønn
-	fødekommune/fødeland og innvandringstidspunkt
-	bosted/utvandringstidspunkt
-	bo- og omsorgssituasjon
-	sivilstand
-	utdanning
-	arbeidstilknytning
-	inntekt
-	dødsdato

c.	administrative opplysninger om tjenestene:
-	tjenesteyter/organisasjon
-	tidsangivelse for varighet av og form for kontakt med tjenesten
-	om det er utarbeidet individuell plan, omsorgslønn og brukerstyrt personlig assistanse (BPA)
-	samhandling innad i tjenesten

d.	helse- og omsorgsfaglige opplysninger:
-	helsetilstand
-	diagnose
-	funksjonsevne
-	risikofaktorer for sykdom og funksjonssvikt
-	kategorisering av/type tjenestebehov
-	type helsehjelp eller tjeneste

e.	opplysninger om ulykker og skader:
-	skadested
-	skadetidspunkt
-	andre opplysninger om skade

f.	opplysninger om finansiering av tjenesten

g.	opplysninger om den registrerte har motsatt seg behandling av helseopplysninger

h.	pasient- og brukerrapporterte opplysninger
NB Tale - taledatabase for norsk

NB Tale er ein akustisk-fonetisk taledatabase for norsk. Databasen inneheld opptak av 380 talarar fordelte på 24 dialektområde. Databasen er produsert av Lingit AS for Nasjonalbiblioteket og Språkbanken.

Databasen er sett saman av tre "modular":

1) Manuskriptlesen tale frå 240 innlesarar med norsk som morsmål; inneheld lydopptak, fonotypisk annotasjon, metadata om innlesarane og dokumentasjon.

2) Tillegg til modul 1, 140 nye innlesarar (20 med norsk som morsmål, 120 med norsk som framandspråk); inneheld lydopptak, fonotypisk annotasjon, metadata om innlesarane og dokumentasjon.

3) Opptak av spontantale frå innlesarane i modul 1 og 2, i gjennomsnitt ca. 2 minutt per innlesar; inneheld lydopptak, ortografisk annotasjon (på setningsnivå) og dokumentasjon.
Norsk UD-trebank

Universal Dependencies (UD) er eit rammeverk for å annotere grammatikk einsarta på tvers av ulike språk. Kategoriane for den grammatiske annotasjonen inkluderer orddeling (tokenization), ordklassar (part-of-speech, POS), morfologiske trekk (features), og syntaktiske relasjonar (dependency relations).

For meir informasjon om annotasjonsstandarden og retningsliner, sjå https://universaldependencies.org/guidelines.html.

UD-trebankane for bokmål og nynorsk er baserte på Norsk Dependenstrebank (NDT).

Analysane i NDT har vorte automatisk konverterte til UD-annotasjonsstandarden med Grew (https://grew.fr/).
Konverteringskoden er offentleg tilgjengeleg i Github-repoet grew_ndt2ud (https://github.com/Sprakbanken/grew_ndt2ud).
Ph.D-disputas på norsk teiknspråk

Dette er eit opptak frå ein disputas for graden Ph.D. Cand. polit. Hilde Haualand ved Sosialantropologisk institutt forsvarte avhandlinga si for graden Ph.D: “Interpreting Ideals and Relaying Rights - A Comparative Study of Video Interpreting Services in Norway, Sweden and the United States”. Disputasen er på norsk teiknspråk (NSL) og blir tolka til engelsk talespråk. Hilde Haualand er den fyrste døve som har disputert for doktorgraden ved eit norsk universitet, og som forsvarte avhandlinga si på norsk teiknspråk.

Opptaket er delt opp i to filer som syner disputasen frå ulike vinklar. I hilde.ogg er kamera i all hovudsak på doktoranden, i tolk.ogg er kamera i all hovudsak på NSL-tolkane. Fila tolk.ogg inneheld heile disputasen, medan hilde.ogg berre inneheld andre delen av seremonien. Legg merkje til at lydkvaliteten er ganske dårleg i delar av opptaket. Nokre få plassar er biletet fjerna av personvernomsyn.

Medverkande som er synlege eller som ein høyrer i opptaket:
- Doktoranden, Hilde Haualand
- Leiar av disputasen, Professor Ingjerd Hoëm
- Fyrsteopponent, Professor Christina Garsten
- Andreopponent, Professor emeritus Stuart Blume
- Rettleiar, Professor Halvard Vike
- Tolkar, Marianne Michelet, Vibeke Bø, Guri Amundsen og Torill Ringsø
- Skrivetolkar, Janne Skovgaard Bjotveit og Henning Rodtwitt.

Opptaket er i det opne formatet ogg/theora og kan til dømes opnast i VLC eller Firefox/Chrome.

All bruk utover nedlasting til eige påsyn skal klarerast med Hilde Haualand (hilde.haualand[at]oslomet.no).
Ordlister frå Språkrådet

Dette er ei samling med ordlister opphavleg laga av Språkrådet. Språkbanken har tatt utgangspunkt i html-filene på http://www.språkrådet.no/, fjerna html-kodinga, og lagt listene til rette for distribusjon som tabulatordelt tekst (versjon 1 og 2) og xml (versjon 3).

Språkbanken tek atterhald om at det enno er feil i listene. Gjer oss gjerne merksame på feil. Det er Språkrådet som har opphavsretten til desse listene, og Språkrådet skal alltid krediterast ved bruk.

Følgjande lister er publiserte her:
- Navn på språk
- Navn på stater
- Navn på statsorganer
- Ordtilfanget i nynorske ordlister
- Personnemningar til stadnamn i Noreg
- Geografiske namn
- Historiske navn
- Administrativ ordliste
- Forkortinger
Forvaltningsrettslige begreper på norsk tegnspråk

Dette datasettet består av 32 filmer med forklaringer av sentrale forvaltningsrettslige begreper på norsk tegnspråk. Filmene er produsert ved Institutt for offentlig rett, Juridisk fakultet, Universitetet i Oslo. Formålet med filmene er først og fremst å gi studenter som bruker norsk tegnspråk verktøy for lettere å tilegne seg fagstoffet.

Korpuset foreligger som mp4-filer med tekst- og tidskoding på VTT-format.
Reseptregisteret

**Det er ikke lenger mulig å søke om data fra Reseptregisteret. Benytt variabelutforskeren for Legemiddelregisteret dersom det søkes om legemiddeldata fra Folkehelseinstituttet** <br><br> Reseptregisteret inneholder opplysninger om alle legemiddel som er utlevert etter resept på apotek fra 2004 til 2021. Også legemiddel til sykehus/sykehjem inngår, men ikke på individnivå. Registeret inneholder også opplysninger om utlevering av legemiddel til dyr. I tillegg publiserer registeret statistikk som er offentlig tilgjengelig.
Pressekonferanser fra DSS

Dette korpuset består av omlag 138 timers tale generert fra lyd med tidsjusterte undertekster fra pressekonferanser publisert av Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS). Datasettet består av talesegmenter på opptil 30 sekunder med tilsvarende transkripsjoner. Transkripsjonene er hentet fra de offisielle undertekstene på enten norsk bokmål eller nynorsk.

Korpuset distribueres under Norsk lisens for offentlige data, NLOD-2.0, se https://data.norge.no/nlod/no/2.0
Norsk koreferansekorpus

Norwegian-BokmaalNARC og Norwegian-NynorskNARC er konverteringar av høvesvis bokmåls- og nynorskdelen av Norwegian Anaphora Resolution Corpus (NARC), det første offentleg tilgjengelege korpuset annotert med anaforiske relasjonar mellom substantivfrasar for norsk.

Annoteringa er gjort på toppen av og berikar den eksisterande annoteringa til Norsk dependenstrebank (NDT). Korpuset inneheld totalt 15.742 setningar og 245.515 "tokens" for bokmål, og 12.481 setningar og 206.660 "tokens" for nynorsk.

Den vedlagde artikkelen av Mæhlum et al. (frå CRAC 2022) skildrar annoteringsarbeidet i detalj.
NoFA - Forced Alignment for bokmål

NoFA er en såkalt Forced Alignment-modell for norsk (bokmål), laget av Nate Young (https://www.nateyoung.se/) på oppdrag fra Språkbanken. Modellen er laget for Forced Alignment-verktøyet Montreal Forced Aligner (MFA), https://montreal-forced-aligner.readthedocs.io/.

Forced Alignment refererer til algoritmer som tar en lydfil med tale og en ortografisk transkripsjon av talen som input og produserer en fonetisk transkripsjon der hvert segment (hver fon) er tidskoda i lydfila.

NoFA er trent på Språkbankens taledatabase NB Tale og den fonetiske delen av RUNDKAST-databasen utarbeida ved NTNU.

Se dokumentasjonsfila for mer informasjon om modellen.
NB Samtale

NB Samtale er et talekorpus med ortografisk transkribert lydmateriale hentet fra podkaster og opptak av arrangementer på Nasjonalbiblioteket. Korpuset inneholder samtaler mellom flere personer, og talen er spontan og har typiske trekk ved muntlig språk. Lydmaterialet er valgt ut med tanke på god balanse mellom kjønnene og god dialektvariasjon, og korpuset har transkripsjoner på både bokmål og nynorsk.

NB Samtale er tenkt som et open-source-datasett for trening av automatisk talegjenkjenning, spesifikt gjenkjenning av spontan tale mellom flere personer i samtale. Det er til sammen 24 timer transkribert tale fra 69 talere fordelt på 12.080 segmenter som hver er en individuell WAV-fil. Metadataene inneholder blant annet informasjon om segmentenes kildefil, tidskode og varighet, samt talernes kjønn, dialekt og målform.

NB Samtale er utviklet av Språkbanken ved Nasjonalbiblioteket. Vi setter stor pris på tilbakemeldinger og forslag til forbedringer. Kontakt oss på sprakbanken@nb.no.
Grafem-til-fonem-modeller for norsk

Denne ressursen innegolder grafem-til-fonem-modeller (G2P-modeller) for norsk som er tilpassa G2P-systemet Phonetisaurus (https://github.com/AdolfVonKleist/Phonetisaurus). G2P-modellene brukes til å generere uttaleleksika fra ordlister.