AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Statlig barnevern

BiRK er fagsystemet for det statlige barnevernet i Norge og skal gi Bufetat god arbeidsstøtte slik at ansatte kan levere best mulige barneverntjenester til barn, unge og deres familier. Gjennom arbeidet samler og organiserer Birk data om barn som mottar barnevernstjenester fra statelig barnevern. Dataene gir innsikt i barnets situasjon, tiltak, nettverk og oppfølging.

Systemet inneholder grunnleggende personopplysninger om barna, som identitet, språk og geografisk tilhørighet, samt særlig sensitiv informasjon om blant annet helse og tilrettelagte behov. I tillegg registreres informasjon om barnets nettverk, både familiære og profesjonelle kontakter.

Data om tiltak utgjør en sentral del av BiRK. Dette inkluderer opplysninger om plasseringer, vedtak, varighet, målsettinger og type tiltak, enten det gjelder institusjoner, fosterhjem eller hjelpetiltak i hjemmet. Informasjon om ressurser som fosterhjem og institusjoner, som kapasitet, tilretteleggingsmuligheter og spesialkompetanse, er også en del av datasettene.

Til sammen gir dataene i BiRK en helhetlig oversikt over barnets situasjon, tjenestetilbud og oppfølging i barnevernet.

Les mer om barnevernet:
https://www.bufdir.no/barnevern/
Ung.no, det offentliges informasjonskanal for ungdom

Les mer om ung: https://ung.no 

Ung.no er drevet av Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir), og samarbeider med mange andre offentlige tjenester. Samarbeidet med fagpersoner sikrer at vi kan gi målrettet og god hjelp til alle.
Ung.no tilbyr informasjon og veiledning til ungdom gjennom en nettside med offentlig informasjon, og en spørretjeneste der ungdom kan spørre om det de lurer på. Målgruppen vår er ungdom 13-20 år. Ung.no er basert på artikkel 13 og 17 i barnekonvensjonen, som slår fast at barn og ungdom har rett til å få informasjon, og at staten skal sikre dette. Vi skal gi ungdom lett tilgang på kvalitetssikret informasjon om rettigheter, plikter og muligheter.
Nettsiden gir ungdom relevant, kvalitetssikret og oppdatert informasjon om temaer som utdanning, arbeid, forelskelse, kropp, seksualitet, psykisk helse, fritid og jobb. Ung.no har artikler om hvilke rettigheter, plikter og muligheter ungdom har.
Ung.no har en gratis spørretjeneste der ungdom kan stille spørsmål, som besvares av et fagpanel, og svarene blir offentlig tilgjengelig på nettsiden. Der det er aktuelt, legges det også ved lenker til selvhjelpsverktøy som er faglig godkjent og gratis å bruke. Ung.no tilgjengeliggjør relevante tjenester som finnes i nærheten av der vedkommende bor, som for eksempel helsestasjonen for ungdom, se eksempel her: Hjelp nær deg
Nettsiden viser videre til over femti chattetjenester med ulike tema for ungdom som ønsker å snakke med noen. Eksempelvis Alarmtelefonen for barn og unge, Rusinfo, Sex og Samfunn og Kors på halsen. Se alle tjenestene her: https://ung.no/snakk-med-noen/

I svarpanelet finner man blant annet familieterapeuter, psykologer, leger, helsesykepleiere, lærere, sexologer, fysioterapeuter, jurister, karriereveiledere og flere andre faggrupper. Les mer om hvilke offentlige virksomheter og organisasjoner som svarer på ung.no: https://www.ung.no/om/2491_Hvem_svarer_p%C3%A5_sp%C3%B8rsm%C3%A5l_p%C3%A5_ung.no.html
Beregnet utslipp i kollektivtransporten

Datasettet består av beregnede utslipp på ruteplandata fra Entur. Ruteplandataene (GTFS) er åpne data distribuert av Entur, og vil være historiske og planlagte reiser minimum tre måneder frem i tid. De beregnede utslippene kommer fra Sintef sin Energimodul, en fysikkmodell som beregner utslippet basert på energiforbruk.
IMDis spørreundersøkelse om kommunenes arbeid med integrering 2017/2018

IMDi gjennomfører rundt årsskiftet hvert år en undersøkelse om kommunenes arbeid med bosetting og integrering av flyktninger og innvandrere, og om kommunenes erfaringer med og oppfatninger av IMDi som samarbeidspartner. Undersøkelsen går til alle landets kommuner ved rådmannen, samt bydelsdirektør i Oslo. Undersøkelsen har blitt gjennomført siden 2014, og ble sist gjennomført ved årsskiftet 2017/2018. Dette datasettet inneholder svarene fra kommuner og bydeler i 2017/2018.
Statistikk om innvandring og integrering

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi) publiserer statistikk om innvandring og integrering på sine hjemmesider, med data på kommune-, næringsregions-, fylkes- og landsnivå, samt bydeler i Oslo Statistiskkbasen dekker over en rekke temaer, fra befolkning og demografi, utdanning, arbeidsmarked, levekår og tilskuddsutbetalinger fra IMDi. Statistikken er i hovedsak spesialbestilt fra SSB, men det inngår også data fra IMDis systemer: bosetting av flyktninger, introduksjonsprogram for flyktninger og tilskudd utbetalt til norske kommuner. Nettsidene gir en oversiktlig presentasjon av aktuell statistikk, forklarende tekst til tabellene, og mulighet til å søke etter og laste ned data. Ulike datasett er tilgjengelig for ulike tidsperioder, men alt skal være tilgjengelig f.o.m. 2014. Dataene oppdateres i hovedsak en gang i året, men til ulike tidspunkt. IMDis egen statistikk har andre oppdateringsrutiner.
Marcus

Marcus er Spesialsamlingene til Universitetsbiblioteket i Bergen sin portal til digitaliserte manuskript, fotografi, diplomer og mye mer. Nettstedet er oppkalt etter Marcus Selmer , Bergens første fotograf. Marcus-datasettet innholder ca. 2,7 millioner tripler om dokument i Universitetsbiblioteket i Bergens samlinger og personene knyttet til disse. Datasettet innholder i dag hovedsakelig fotografier, men mange tekstlige kilder vil bil tilgjengelige i løpet av 2016. Datasattet bruker blant annet foaf, dct, skos, bibo og et eget skjema (ubbont: &lt;http://data.ub.uib.no/ontology/ ). Mer dokumentasjon kommer.
TomTom Safety Related Traffic Information API

TomToms SRTI-API (Safety Related Traffic Information) er en nettjeneste som leverer anonymiserte, ikke-personlige rådata om farlige situasjoner som samles inn direkte av TomToms egne applikasjoner. Innholdet i API-en inkluderer anonymiserte, ikke-personlige, crowd-sourcede data fra sjåfører som bruker TomToms AmiGO-applikasjon som rapporterer "farer" og "havarerte bil"-hendelser på veien. I samsvar med EU-forordning 886/2013 er disse dataene tilgjengelige for andre brukere og kan integreres i andre applikasjoner for å forbedre trafikksikkerhetsforholdene. Tilgangen til og bruken av disse dataene er beskrevet i våre vilkår og betingelser. Tjenesten leverer sikkerhetsmeldinger for EU-området i form av en RESTful-webtjeneste. Innholdet inneholder informasjon basert på tilbakemeldinger fra sensorer eller sluttbrukere.
Universitetet i Bergen: Forskjellige åpne datasett

UiB tilbyr forskjellige åpne datasett og flere vil bli gjort tilgjengelig etter hvert. Felles for de fleste er at det må registreres navn og epostadresse for å få tilgang til de via en api-nøkkel. Disse dataene er i maskinlesbar form (xml og json) og er derfor først og fremst ment for systemer og applikasjoner.
Digital 3D-bymodell for deler av Trondheim kommune

Trondheim kommune etablerte i 2014 en digital 3D-bymodell for et område på ca 36 km2 i og rundt sentrum av byen. Trondheim 3D Bymodell er en digital gjengivelse av Trondheim kommune i form av en større 3D-modell basert på informasjon fra kartdata (FKB-A/B), laserdata og ortofoto fra 2014 samt skråbilder fra 2013 og gatebilder fra 2014 (noen utvalgte områder). Modellen er basert på følgende programvareversjoner: ?3ds Max Design 2014, Forest Pro 4.3.6 og Unity 4. Koordinatsystem er EUREF89 UTM Sone32 og høydesystem er NN2000. Modellen består av: Terreng (basert på laser og kartdata), Vegetasjon (basert på laser), Bygg (et utvalg av disse er teksturert fra bilder, resten fra skråbilder), andre oppstikkende objekter fra kartdata, 3D-modeller bl.a. Olav Tryggvasons statue, Bybroa og Tyholttårnet, kommunedekkende 3D-modell og høyspentnett. Modellen er levert til Trondheim kommune i tre former: Visualiseringsmodell, eksportmodell og VR-modell Her er noen eksempler på aktuelle bruksområder: Stillbilder, skisser/fotorealisme, årstidsvariasjoner, dag/natt, animasjoner/filmer, presentasjonsverktøy, vise forskjellige scenarier, sol/skyggeforhold, sikt/synlighet, bilder til rapporter. Vi velger i denne omgang å publisere bymodellen som en 3D-Studio-Max prosjektfil (med alle nødvendige tilhørende filer) og som VR-modell. OPPDATERING (16.02.2016) : Etter å ha fått en del tilbakemeldinger på publisering av datasettene, legger vi nå ut disse på flere formater. Grunnen til at vi først valgte å legge ut 3d-bymodellen bare på proprietært format, var at den ikke ble etablert med tanke på offentliggjøring. Vi jobber med å se på bedre måter å generere 3d-modeller som er enklere å dele. Vi legger ut følgende: 1. Zipfil som inneholder 3ds Max-prosjektfiler (Trondheim_bymodell.zip) av Trondheim bymodell som både er avhengige og uavhengige av Forest pack og V-RAY. Den originale modellen benytter tredjeparts plugins for trær og materialer. De nye prosjektfilene er delvis eller helt uavhengig av disse. 2. Zipfil som inneholder Trondheim VR-modell (VR-modell Trondheim.zip). 3. Zipfil som inneholder Trondheim VR-modell som er tilrettelagt for Mac (Trondheim.app.zip). 4. Zipfil som inneholder terreng og bygg fra bymodellen som 3ds-filer (Trondheim_3ds.zip). På grunn av måten materialer er mappet på bygningene i 3ds Max, vil bildematerialer som følger eksportfiler - som 3ds-filer - utgjøre veldig store datamengder. Vi velger derfor i denne omgang å legge ut bare geometrien. Vi legger også ut ortofotofilene som er brukt i den originale bymodellen. Disse kan brukes til å teksturere/tilegne materialer på terreng og tak. På nedlastningssiden kan du nå se størrelsen på de nedlastbare filene.
Tidligere eksamensoppgaver fra Høgskolen i Bergen

Data publisert i HTML: http://hvalross.hib.no/eksamensoppgaver/ Om XML-datasett Datautvalget bygges opp ved hjelp av parameter. @mode Parameter Mode gjør det mulig å filtrere på avdeling og kurskode Mode@dep henter ut eksamensoppgaver etter avdelingstilhørighet @d = AHS, AL, AIO Eks http://hvalross.hib.no/eksamensoppgaver/xml.php?mode=dep&amp;d=ahs som henter ut eksamensoppgaver basert på avdelingskode (@dep), hvor avdelingskoden (@d) = ahs (Avdeling for helse- og sosialfag) Kan utvides ytterligere med @year (spenner fra 2004 frem til i dag) Mode@code henter ut eksamensoppgaver basert på emnekode @c = emnekoden som ønskes hentet ut Eks http://hvalross.hib.no/eksamensoppgaver/xml.php?mode=code&amp;c=bio014 som henter ut eksamensoppgaver for emnet bio014 (alle år) Kan utvides ytterligere med @year (se over), eks http://hvalross.hib.no/eksamensoppgaver/xml.php?mode=code&amp;c=bio014&amp;year=2013
Nasjonalt rutedatasett for kollektivtrafikk i Norge

Entur ble etablert i 2017 for å samle informasjon om hele Norges kollektivtilbud for å gjøre folk til tryggere og bedre kollektivpassasjerer.

Vi vedlikeholder en selvbetjent database der kollektivtransportselskapene selv laster opp data ettersom endringer i trafikken skjer. Dette gjør at data er i konstant bevegelse og hele tiden oppdatert.

Enturs datasett dekker rutetider, stoppesteder og sanntid og finnes som nedlastbare filer, abonneringstjenester og API-er. Kilde for data er kollektivtransportselskapene selv; Agder kollektivtrafikk, AtB, Bane NOR, Brakar, Bygdøyfergen, Farte, Flytoget, Flåmsbana, Forsvarsbygg, Fram, Go Ahead, Go Fjords, Kolumbus, Kringom, Nordland fylkeskommune, Norgesbuss flybusser, NOR-WAY Bussekspress, Innlandstrafikk, Ruter, SJ, Skyss, Snelandia, TIER, Troms fylkestrafikk, Unibuss, Vestfold kollektivtrafikk, Voi, Vy, Zvipp, og Østfold kollektivtrafikk. Datasettet inkluderer også data fra en rekke forskjellige operatører som er pakket inn i leveransen fra fylkene.

---

Formål: Det er Enturs mandat og ansvar å til enhver tid tilgjengeliggjøre norsk kollektivtrafikkdata.
Folketeljinga 1910

1910-teljinga som opne data Arkivverket skal, som andre statlege organ, leggja ut data slik at andre kan ta dei i bruk på nye måtar og i kombinasjon med datasett frå andre organ. Folketeljinga 1910 er no lagt til rette for det. Ho har vore tilgjengeleg for DIFI si nasjonale tevling Apps4Norge.no i 2013 og Kulturrådet sin hackathon #hack4no i 2014. Vi ser fram mot spanande tenester basert på opne, offentlege data. Teljinga frå 1910 bør vera ei interessant kjelde å arbeida med. Arkivverket tilbyr og data frå 1910-teljinga til prosjektet Kultur &ndash; og naturreise som er eit samarbeid mellom Kulturrådet, Riksantikvaren, Direktoratet for naturforvaltning, Statens kartverk og Riksarkivet. 330.535 buplassar i Noreg i 1910 Det budde 2.391.782 menneske i Noreg i 1910. Teljinga viser at det var 279.635 bustader på landet og 50.900 bustader i byane. På landet var buplassane knytte til gards - og bruksnummer. Det var og mange husmannsplassar i 1910. I byane var buplassane knytte til gateadresser. Frå datasettet kan du søkja fram og visa på kart kvar dei fleste av desse 330.535 buplassane låg og sjå kven som budde der. Kartfesta alle buplassar Gjennom eit samarbeid med Norsk kulturråd og prosjektet Kultur- og naturreise har Riksarkivaren sett i gang eit arbeid med å kartfesta alle dei 330.535 buplassane i 1910. Dette vert ein viktig del av datagrunnlaget som etaten vil tilby. Per januar 2014 har vi fått på plass koordinatar for om lag 80 % av desse bustadane gjennom å køyra saman dagens matrikkel (register over gardar, bruk og gatedresser) med opplysningane i teljinga. Det som vi ikkje har fått med på denne måten, må ein ta på andre og meir manuelle måtar. Her vil det og liggja til rette for aktiv innsats frå lokalkjende kring i landet. Teljinga i 1910 er den første kjelda som vi kartfestar. Arkivverket har svært mykje data som kan egna seg til å presentera på kart.
Offentlige data via BarentsWatch

BarentsWatch samler, kobler og deler informasjon fra det offentlige om hav og kyst gjennom et helhetlig overvåkings- og informasjonssystem. Alle bearbeidede og unike data som vises i den åpne delen av BarentsWatch (www.barentswatch.no) er tilgjengelige via APIer og karttjenester. Det primære behovet er for bruk i våre tjenester, derfor tilgjengeliggjøres også en del data som er identiske med data levert fra dataeier. Ta kontakt ved behov eller innspill til tilpasning av grensesnittene. Tjenestene det deles data fra er: - FiskInfo - Informasjon til fiskere for visning og nedlasting til kartplottere - Fiskehelse - Lakselus, fiskesykdommer og andre data om norsk akvakultur - Bølgevarsel - Signifikant og maksimal bølgehøyde for farleder, kryssende bølger, bølgehøyde i områder som isolinjer - Saltstraumen - Maks fart inn og ut, strømsnu - Havner - Kontaktinfo, posisjon, kaier med egenskaper og fasiliteter Les mer om dataene på https://www.barentswatch.no/om/apnedata/
Flom Aktsomhetsoner Drøbak

Beregnede flomsoner for 200-årsflom (inklusive 40% klimapåslag) for Raskebekken i Drøbak. Det er forutsatt at alle rør, kulverter og sluk er tilstoppet. For å ta høyde for usikkerhet i beregningene, er det også laget flomsone med sikkerhetsmargin for vannstigning. Sikkerhetsmarginen er satt til 0,5 meter i henhold til anbefaling gitt av NVE.
Differanse i 20-års returverdi for vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig 20-år returverdi av døgnmiddelvind mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Grense- og territorialkontrollregisteret

Grensekontrollregisteret (politiregisterforskriften kap. 55) inneholder opplysninger i forbindelse med politiets grensekontroll.

---

Formål: Formålet med grense- og territorialkontrollregisteret er å bidra til at grensekontroll og utlendingskontroll på territoriet utøves i samsvar med nasjonale behov og internasjonale forpliktelser m.v. jmf Kapittel 55. Grense- og territorialkontrollregisteret og § 55-1.Formålet
Postnummer i Norge

Tabellene viser postnummer i Norge med poststedsnavn, primærkommune og brukskategori. - Et postnummer kan finnes i flere kommuner og datasettet viser den primære kommunen (kommunenummer og kommunenavn) - Brukskategori viser om postnummeret brukes til f.eks gateadresser og/eller postbokser Se feltbeskrivelser mv i veiledningen på nettstedet Dataene oppdateres fast den 15.9 og 1.10 hvert år, men kan også bli oppdatert oftere ved viktige behov for det. Ved ønske om epost med varsling ved oppdatering, kontakt adressekvalitet@posten.no
Kunngjøringer av offentlig anskaffelser

Doffin er den nasjonale kunngjøringsdatabasen for offentlige anskaffelser Doffin hjelpe oppdragsgivere med å lage og publisere kunngjøringer i samsvar med regelverket, og gjøre det enkelt for leverandører å finne relevante konkurranser i offentlig sektor.
Næringspolitiske virkemidler

Statistikkbank over næringspolitiske virkemidler i 2020. Inneholder tilskudd, lån, garantier og egenkapitalinvesteringer fra statlige aktører direkte til private foretak, eller hvor private foretak er samarbeidspartnere med offentlige aktører. Data fra Skattefunn ordningen er ikke offentlige og derfor ikke med i datasettet. Datasettet bygger på mye av den samme strukturen som man finner i SSB sin virkemiddeldatabase  

---

Formål: Overvåking av hvordan regjeringens tiltak til næringslivet bidrar til å dempe de økonomiske virkningene av koronavirusutbruddet.
Bestemmelsesnøkler

De aller fleste vil umiddelbart kunne identifisere noen av de mest kjente artene vi finner i Norge, og mange naturinteresserte kan artsbestemme en god del mer innen bestemte artsgrupper. Med over 45 000 arter i Norge, som ofte kun skilles på basis av små detaljer, er det imidlertid umulig å skille mellom alle arter uten hjelpemidler. Artsdatabanken publiserer digitale, ekspertskrevne bestemmelsesnøkler, som gjør det lettere å identifisere og lære mer om arter i Norge.
Artsnavn

I denne søketjenesten kan du hente informasjon om gyldige vitenskapelige navn etter gjeldende internasjonale standarder (International Code of Botanical Nomenclature, International Code of Zoological Nomenclature), synonymer og anbefalte norske navn på bokmål og nynorsk. Du kan også se hvor i det hierarkiske slektskapstreet arten eller gruppen hører hjemme. Søketjenesten gir i dag ikke en komplett oversikt over alle vitenskapelige og norske navn på arter og organismegrupper. Av hovedgrupper som delvis mangler er for eksempel protozoer, flere sopp-ordener, midd, nesledyr, bakterier og virus. Det systematiske hierarkiet ned til ordensnivå er i utgangspunktet hentet fra Catalogue of Life. Det er et mål at tjenesten på sikt skal inneholde navn på alle kjente arter i Norge og arter i nærliggende geografiske områder som over tid kan forventes å finnes i Norge. Databasen inneholder også navn på mange arter som ikke finnes i Norge. Per i dag er det ikke synlig i innsynsløsningen hvilke navn som kun gjelder arter som finnes i Norge, men slik informasjon kan hentes ut ved å eksportere datalister eller søke på artsportalen . Det jobbes kontinuerlig for å importere et større tilfang av synonyme navn (vitenskapelige og norske). Databasen inneholder et stort referansemateriale til litteratur for navn og navneendringer som ikke vises i dag, men som vil bli gjort tilgjengelig i en senere versjon av databasen. Navnebasen driftes av Artsdatabanken i samarbeid med GBIF-Norge. Navnene er samlet inn, kvalitetssikret og tilrettelagt av en rekke navnekomiteer fra vitenskapelige institusjoner i Norge. Som en overbygning for komiteene er det etablert et navneråd for å sikre en enhetlig gjennomføring av det faglige arbeidet. Navnekomiteene har også en god rådgivende støtte i Språkrådet i arbeidet med norske navn.
Norsk rødliste for naturtyper

Den offisielle rødlista for naturtyper, er en vurdering av risikoen for at naturtyper kan forsvinne. Rødlista, som omfatter alle norske områder på den nordlige halvkule, er utarbeidet av en ekspertgruppe under ledelse av Artsdatabanken. I alt er 80 naturtyper rødlistet, 40 i en kategori som tilsier at de er truet.
Fremmede arter i Norge

Oversikt over fremmede arter i Norge, og over økologiske risikovurderinger av fremmede arter som reproduserer i norske områder. Totalt er det i 2012 gjennomført risikovurderinger av 1180 fremmede arter som reproduserer i norske områder, pluss 134 arter som i fremtiden kan spres til Norge ved menneskelig hjelp &ndash; såkalte dørstokkarter.
Artskart

Artsdatabanken og GBIF-Norge har sammen med dataeierne laget denne tjenesten for å formidle stedfestet artsinformasjon fra Norge og Svalbard. Her kan du søke på arter og finne hvor arten er funnet. Du kan også søke på geografiske områder, fylke eller kommune, og få vist i kartet hvilke arter som er funnet. Tjenesten er ufullstendig i den forstand at ikke alle eksisterende funn av artene er tilgjengelig i tjenesten. Mange artsfunn er ikke digitalisert ennå og mange primærdatabaser er ennå ikke gjort tilgjengelig for tjenesten. Artsdatabanken og GBIF-Norge arbeider systematisk med å gjøre stadig flere datasett tilgjengelig etterhvert som de kvalitetssikres hos dataeier. Artskart bygger på prinsippene i Norge Digitalt. Hver dataeier publiserer sine data fra primærdatabasene gjennom standardiserte formater. Artskart leser dataene fra hver enkelt datakilde og gjør dem tilgjengelig på kart fra alle datakildene samtidig.
Norsk rødliste for arter

Den offisielle Rødlista for arter i Norge. Ei rødliste er en sortering av arter i grupper etter graden av risiko for at de skal dø ut fra norsk natur. Rødlista er utarbeidet av Artsdatabanken i samarbeid med vitenskapelige institusjoner og frittstående enkeltpersoner med spisskompetanse. Vurderingen av artene er basert på kriterier utarbeidet av den internasjonale naturvernorganisasjonen (IUCN).
Helsedataservice

Helsedataservice skal være førstelinjetjeneste for forskere og andre som søker om tilgang til helsedata. Formålet er enklere, raskere og sikrere tilgjengeliggjøring av helsedata.
Helsedataservice skal veilede forskere og andre som søker tilgang til helsedata for sekundærbruk, og skal behandle søknader. En annen viktig oppgave er sikring av personvernet.
RusStat - rusmiddelstatistikk

RusStat er Folkehelseinstituttets statistikkdatabase på nett over rusmidler i Norge. (RusStat hørte tidligere til nå nedlagte SIRUS.) RusStat inneholder oppdatert og relevant statistikk om alkohol, narkotika og tobakk. Databasen oppdateres fortløpende med ny statistikk og nye tabeller. RusStat gir brukeren en oversiktlig presentasjon av aktuell rusmiddelstatistikk, forklarende tekst til tabellene, og mulighet til å søke etter og bearbeide data. Alt direkte i nettleseren. Det kreves ingen ekstra installering av programvare.
Helsestatistikk fra Folkehelseinstituttet

Folkehelseinstituttet har to statistikkbanker med data om helsetilstand, sykdom, behandling, risikofaktorer, fødsel og aborter, helsetjenester og sosial ulikhet i helse. Norgeshelsa statistikkbank har data som er tilrettelagt for landet, helseregioner og fylker. Kommunehelsa statistikkbank har data som er tilrettelagt for kommuner. Data er fordelt på kjønn, aldersgrupper, år og geografiske områder. Norgeshelsa statistikkbank byr på totalt 80 emner, cirka 20 emner handler om sosial ulikhet i helse. Data er hentet fra sentrale helseregistre, helseundersøkelser, Statistisk sentralbyrå og flere andre kilder, blant annet Helsedirektoratet, Universitetet i Bergen og Arbeids- og velferdsetaten (NAV). I statistikkbanken er data tilrettelagt med aldersstandardisering slik at det kan gjøres sammenlikninger mellom år og geografiske områder. Data kan lastes ned som exceltabeller, og vil i nye versjoner også kunne lastes ned i andre format. Norgeshelsa statistikkbank oppdateres fortløpende. Kommunehelsa statistikkbank har færre emner og oppdateres i januar hvert år. Statistikkbanken er knyttet til utarbeidelse av folkehelseprofiler. Du finner full indikatorliste og metadata i statistikkbankene.