AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
A-meldingen

Innrapportert lønns- og ansettelsesforhold til Skatteetaten, NAV og Statistisk sentralbyrå (SSB). Innrapporteringen er samlet i a-meldingen og sendes inn hver måned av alle som utbetaler lønn, pensjon og andre ytelser. A-meldingen inneholder opplysninger om lønn og ytelser, i tillegg til status på alle arbeidsforhold.

Opplysningene i datasettet er de til enhver gjeldende opplysningene som arbeidsgiver har rapportert inn, og opplysningene kan derfor endre til enhver tid. 
----
Formål: Formålet med a-meldingen er å legge til rette for at opplysningspliktige (arbeidsgivere mv.) effektivt kan oppfylle sine plikter til å gi opplysninger om enkeltpersoners (inntektsmottakeres) inntekts- og arbeidsforhold og skattetrekkopplysninger, og å gi offentlige etater tilgang til opplysningene innrapportert fra de opplysningspliktige.
Inntektsopplysninger fra A-meldingen

Informasjon om lønn, ytelser, godtgjørelser og andre inntektsrelaterte opplysninger som arbeidsgivere rapporterer til myndighetene i Norge. Disse opplysningene rapporteres gjennom a-meldingen, som er en månedlig melding arbeidsgivere sender til Skatteetaten, NAV, og Statistisk sentralbyrå (SSB).
Merverdiavgiftsregisteret

Merverdiavgiftsregisteret er et register over næringsdrivende som som driver merverdiavgifts-pliktig eller fritatt omsetning og inneholder opplysninger om registrerte avgiftssubjekter med informasjon om avgiftsplikt (aktive og historiske).

Merverdiavgiftsregisteret inneholder bl.a. informasjon om identifikasjon med org.nr, navn på rolleinnehavere og adresser, status i registeret (aktiv eller slettet), eventuelle fellesregistreringer, næringskoder, tidspunkt for registrering og eventuelle endringer. Inneholder også registreringsgrunn, bl.a. ordinær næringsvirksomhet, kompensasjon til kommuner og fylkeskommune.

---

Formål: Fastsetting av merverdiavgift; herunder registrering, egenfastsetting, beløp til betaling eller til gode, kontroll, myndighetsfastsetting og klagebehandling.
Beregnet skatt

Informasjon om skatteberegningskommune, skatteklasse, beregnet skatt før skattefradrag, skattefradrag, beregnet skatt, anvendte tolvdeler samt mer detaljert informasjon om skatt og avgift, skattefradrag, skattetillegg, øvrige resultater av beregning og informasjon til skattelister (nettoinntekt, nettoformue, beregnet skatt og kommune).
Innsyn i vedtak om tildelt tilskudd - kompensasjonsordningen (fra mars til august 2020)

Kompensasjonsordningen gir foretak med stort omsetningsfall som følge av virusutbruddet en økonomisk kompensasjon.
I oversikten fremgår vedtakene om tildelt tilskudd i perioden mars til og med august 2020. Vedtak vil kunne bli endret både som følge av kontroller eller nye opplysninger fra søker. Det vil være det til en hver tid gjeldende vedtaket som vil fremgå av oversikten.

Opplysninger fra kompensasjonsordningen gjøres tilgjengelig under henvisning til Forskrift til utfylling og gjennomføring av lov om midlertidig tilskuddsordning for foretak med stort omsetningsfall § 4-1 (1).

---

Formål: Formålet med ordningen er å hindre at ellers levedyktige bedrifter går konkurs som følge av virusutbruddet og smitteverntiltakene.  Tilskuddsmyndigheten kan gjøre opplysninger om tilskudd tilgjengelig på Internett til alminnelig ettersyn.
Syntetisk Folkeregister

Folkeregisteret tilbyr syntetiske testdata fra et eget testmiljø for konsumenter.  Det syntetiske folkeregisteret består av et representativt utvalg av fiktive testpersoner, samt en simulering av de ulike hendelsene og konsumenttjenestene.

---

Formål: Formålet med det syntetiske folkeregistreret er å understøtte integrasjonstest for alle konsumenter av data fra folkeregisteret, samt å oppnå effektivisering ved test av persondatasystemer.
Skattemelding personlige

Skattemelding for lønnstagere og pensjonister. Utkast til skattemelding og fastsatt skattemelding. Utkastet er et forslag til skattemelding Skatteetaten har laget for den skattepliktige basert på innrapporterte data. Fastsatt betyr at skattemeldingen er myndighetsfastsatt, manuelt innlevert, eller automatisk innlevert ved utløp av innleveringsfrist.
Vegnettsdata til navigasjon

Statens vegvesen deler villig dataene som brukes i etatens ruteplantjeneste http://data.norge.no/data/api-ruteplantjeneste-bil Formatene er ESRI nettverksdatasett på geodatabase (.gdb) format og spatialLite. Oppdatering skjer 10 ganger i året, litt etter månedsskiftet (unntatt januar og august). Distribusjon er via Geonorge dataportal For nyheter, driftsmeldinger og tips om data fra Statens vegvesen, følg oss på twitter.com/VegvesenData .
RDS-TMC Location Table og Event List

RDS-TMC (Radio Data System-Traffic Message Channel) er en europeisk standard for en språkuavhengig trafikkinformasjonstjeneste. Tjenesten er basert på en felles europeisk kodeliste for meldinger, og et standardisert system for å stedfeste meldinger. TMC-meldingene kringkastes som et stille RDS-signal sammen med FM radioprogrammer. For å kunne motta RDS-signalet må man ha en RDS-TMC mottager. En slik mottager kan være innebygget i en radio eller et navigasjonssystem. Statens vegvesen utarbeider og kvalitetssikrer TMC-referansesystemet (RDS-TMC Location Table) og norsk versjon av kodelisten for meldinger (RDS-TMC Event List). Nedlastingen av norsk Location Table og Event List er i første rekke interessant for utstyrsleverandører og tjenesteleverandører. For nyheter, driftsmeldinger og tips om data fra Statens vegvesen, følg oss på twitter.com/VegvesenData .
Visveginfo - komplekse spørringer på vegnett

Vi utvider stadig API&#39;et for Nasjonal vegdatabank med nye funksjoner og datatyper. Like fullt ser vi at det er en del spesialbehov som krever mer komplekse spørringer på vegnettet. Tjenesten Visveginfo er et REST api for en del mer komplekse spørringer på vegnettet, blant annet med spørringer filtrert på vegnummer og vegkategori, samt historikk, på ulike topologiske nivåer. Vi anbefaler sterkt at interesserte leser seg opp på Håndbok v830 Nasjonalt vegreferansesystem . For mange bruksområder -- for eksempel ruteforslag fra A til B -- så er ruteplantjenesten langt bedre egnet. For konvertering mellom koordinat, vegreferanse og veglenke ID anbefaler vi NVDB api&#39;ets endepunkt posisjon og veg . Visveginfo blir i hovedsak oppdatert en gang i døgnet. Dette avviker både fra NVDB api (fortløpende) og ruteplantjenesten (cirka annehver måned). For nyheter om NVDB, følg oss på twitter.com/NVDBapi . For nyheter, driftsmeldinger og tips om alle data fra Statens vegvesen, følg oss på twitter.com/VegvesenData .
Nasjonal vegdatabank API

Nasjonal vegdatabank er en database med informasjon om riks- og fylkesveger, kommunale veger, private veger og skogsbilveger. Databasen brukes aktivt i Norges vegforvaltning, og inneholder blant annet følgende informasjon: Vegnett med geometri og topologi som danner grunnlaget for kartløsninger og ruteberegnere på internett Oversikt over utstyr og drenering langs vegen Ulykker og trafikkmengder Grunnlagsdata for bruk i støyberegning og trafikkmodellering APIet er basert på REST, og kan brukes til å hente de fleste grunnlagsdata i Nasjonal vegdatabank (NVDB). Dataene leveres på XML- eller JSON-format. Eksempler på innhold i NVDB: Skilt, stikkrenner, belysningspunkt, kummer, rekkverk, skred, rasteplasser, tunneler, ferjekaier, trafikkulykker. I dag kan det hentes til sammen mer enn 16 millioner objekter, fordelt på over 250 objekttyper. Alle objekttyper i NVDB er beskrevet gjennom en egen datakatalog. Merk at det er objekttypenes ID, og ikke objekttypenes navn, som benyttes ved spørringer mot APIet. Det topologiske vegnettverket kan ikke hentes gjennom APIet på nåværende tidspunkt. De fleste data er tilknyttet europa-, riks- og fylkesveger. Et fåtall objekttyper er registrert på det øvrige vegnettet, blant annet fartsgrense. Alle objekttyper har en koordinat, for visning på kart. Informasjonen er også tilgjengelig i Vegkart , Statens vegvesens kartapplikasjon for å presentere data fra NVDB. For nyheter om NVDB, følg oss på twitter.com/NVDBapi . For nyheter, driftsmeldinger og tips om alle data fra Statens vegvesen, følg oss på twitter.com/VegvesenData .
Strategiske støykart og støyvarselkart

Støyvarselkart brukes i kommuneplaner og andre arealplaner. Støyvarselkart etter T-1442 er en prognose på fremtidig støynivå fra trafikk på europa-, riks- og fylkesveger. Støysonene deles i en rød og gul sone som viser områder der støyfølsom bebyggelse bør unngås. Disse beregningene gjøres ca hvert 4 år og skal dekke alle riks- og fylkesveier hele Norge Strategiske støykart brukes i rapportering, handlingsplaner og utredninger. De strategiske støykartene viser støysituasjonen fra vegtrafikk ved årsskiftet 2016/2017 for de største byområdene i landet og i tillegg langs de riks- og fylkesveger der det passerer mer enn 8200 kjøretøy per døgn. Denne støykartleggingen gjøres etter krav i forurensningsforskriften og inngår i en større kartlegging i Europa. Byområdene som inngår i kartleggingen er: Oslo, med nabokommunene Asker, Bærum, Skedsmo, Lørenskog og Rælingen Bergen Stavanger, med nabokommunene Sandnes, Randaberg og Sola Trondheim Fredrikstad og Sarpsborg Datasettet oppdateres ikke, men produseres på nytt hvert 5 år.
Trafikkmålinger - eksempeldata

Her er målinger for en måned for to målestasjoner i utkanten av Oslo - på en motorvei og en gang- og sykkelvei. Statens vegvesen planlegger å publisere tilsvarende data fra et større antall stedfestede målestasjoner i framtida. Du kan bruke disse filene til å prøve deg fram og se på hva du vil gjøre med dataene. Vi oppgir ikke nøyaktig posisjon, fordi vi må vurdere nærmere om vi må gjøre noe med dataene for å ivareta personvernet til de som passerer. Du finner beskrivelse av datatyper under relevante lenker. Vi tar gjerne imot tilbakemelding til dataene, kontakt data@vegvesen.no For nyheter, driftsmeldinger og tips om data fra Statens vegvesen, følg oss på twitter.com/VegvesenData .
Teknisk kjøretøyinformasjon

NB! Dette datasettet inneholder ikke understellsnummer eller registreringsnummer. For å få det må du bruke API for kjøretøyopplysninger: https://www.vegvesen.no/om-oss/om-organisasjonen/apne-data/et-utvalg-apne-data/api-for-tekniske-kjoretoyopplysninger/

NB! Se utfyllende informasjon om kilometerstand. I tillegg er det flere hjelpedatasett som hoveddatasettene peker til.
Sedimentobservasjoner - prøver

"Sedimentobservasjoner - prøver" viser lokaliteter på havbunnen undersøkt med sedimentprøvetaking, for eksempel med grabb eller kjerneprøvetaker. Databasen inneholder både NGU-prøver og utvalgte prøver fra andre institusjoner. Utstyret som er brukt er hovedsakelig for prøvetaking av den øverste delen av havbunnen, ofte bare de øverste 10 cm, men av og til ned mot 100 cm.
Spredt avløp Nordre Follo

Viser hvilke eiendommer som ikke er tilknyttet offentlig avløpsledning, men som har eget renseanlegg. Objektenes plassering skal samsvare med innrapportert plassering av anleggene. 
I området som tilsvarer gamle Oppegård kommune, vil det være litt større usikkerhet til anleggstype og plassering av avløpsanleggene.
Byggegrense vassdrag KPLAN § 6.2 abc Nordre Follo

Byggegrense vassdrag etter kommuneplanens arealdel § 6.2 a), b) og c)

Datasettet er en visualisering av byggegrenseavstandene fra kommuneplanens bestemmelser for vassdrag. 
§ 6.2 a), b) og c) spesifiserer innsjøer, vassdrag, tjern og bekker som har et angitt byggegrenseavstandskrav. 
a) 100 meter
b) 50 meter
c) 20 meter

OBS! Datasettet er en ren visualisering avstandene spesifisert i § 6.2 a), b) og c), og tar ikke hensyn til at byggegrenser kan fremgå av reguleringsplaner. 

§ 6.2 d) er fremstilt i et eget kartlag.

Kommuneplanens arealdel i Nordre Follo 2023-2034 vedtatt 3.mai 2023
https://www.arealplaner.no/3020/dokumenter/9092/KPLAN2023_bestemmelser.pdf
Byggegrense vassdrag KPLAN § 6.2 d Nordre Follo

Byggegrense vassdrag etter kommuneplanens arealdel § 6.2 d)

Datasettet er en visualisering av byggegrenseavstandene fra kommuneplanens bestemmelser for vassdrag. 
§ 6.2 d) 10 meter på hver side langs alle myrområder, øvrige bekker og sidebekker med årssikker
vannføring eller vannløp uten årssikker vannføring dersom den tydelig skiller seg fra
omgivelsene.

OBS! Datasettet er en ren visualisering avstandene spesifisert i § 6.2 d), og tar ikke hensyn til at byggegrenser kan fremgå av reguleringsplaner. 
Datasettet tar heller ikke hensyn til eventuell overlapp med områder som er spesifisert i § 6.2 a), b) og c).


§ 6.2 a), b) og c) er fremstilt i et eget kartlag.

Kommuneplanens arealdel i Nordre Follo 2023-2034 vedtatt 3.mai 2023 https://www.arealplaner.no/3020/dokumenter/9092/KPLAN2023_bestemmelser.pdf
Nedgravde oljetanker Nordre Follo

Viser hvilke eiendommer som i dag er registrert med en nedgravd oljetank. Registreringen baserer seg på innrapporterte opplysninger fra tankeier eller tankfirmaer. 
Plassering av symbolet er ikke samsvar med plassering av tanken. 
Regjeringen innførte forbud mot fyringsolje og parafin til oppvarming fra 1. januar 2020. Alle nedgravde oljetanker som permanent tas ut av bruk, skal tømmes og graves opp. 
Dersom tanken skal brukes til bio-olje kan tanken bli liggende.
KDP Naturmangfold 2022 Nordre Follo

Datasettet tilhører kommunedelplan for naturmangfold 2022 (https://www.nordrefollo.kommune.no/globalassets/nordre-follo/kommuneplan/kommunedelplan-for-naturmangfold-2022.pdf).
Datasettet viser hvilke områder som er av stor lokal verdi for naturmangfoldet i kommunen, og hvor det bør legges særlig vekt på å ivareta økologiske funksjoner og grønn infrastruktur. Slike områder kvalifiserer ikke alltid som verdifull natur i henhold til kartleggingsstandarder, men kan likevel være svært viktige for ivaretagelse av naturmangfoldet på både kort og lang sikt. 

Dataene er basert på eksisterende naturdata (naturtyper, rødlistearter etc.), kommunens fagkompetanse, samt lokal medvirkning. Funksjonsområdene for skoglevende og pollinerende insekter er modellert av Norsk institutt for naturforskning. Pilotstudien med mer informasjon om disse kartlagene er å finne her: https://hdl.handle.net/11250/2598222 Grønn infrastruktur og økologiske funksjonsområder for øvrig er ikke-standardiserte inntegninger basert på faglig skjønn.
Funn (Discovery)

Innhold Funn på norsk kontinentalsokkel. Definisjon Et funn er en petroleumsforekomst, eller flere petroleumsforekomster samlet, som er oppdaget i samme brønnbane, og som gjennom testing, prøvetaking eller logging er sannsynliggjort å ha bevegelig petroleum (omfatter både kommersielt og teknisk funn).
Avtalebasert område (BAA)

Forkortelse BAA er forkortelse for Business arrangement area (avtalebasert område). Innhold Avtalebaserte områder på norsk kontinentalsokkel, med komplett historie for hvert område. Definisjon Et avtalebasert område i denne sammenheng er et område som er et resultat av unitisering, glideskalaregler eller andre avtaleforhold som har endret betingelsene for den opprinnelige utvinningstillatelsen.
Brønnbane (Wellbore)

Forkortelse WDSS er forkortelse for Well Data Summary Sheet . Innhold Letebrønnbaner, utvinningsbrønnbaner og grunne brønnbaner på norsk kontinentalsokkel. Merknad For en beskrivelse av hvordan skaffe kjerneprøver, borekaks, oljeprøver og geokjemiske standarder fra Oljedirektoratet vennligst klikk her . For ODs retningslinjer for betegnelser og klassifisering av brønner klikk her .
Undersøkelser (Survey)

Innhold Etter 1.1.2009: Kommersielle undersøkelser samt ODs undersøkelser som er meldt inn til ODs innrapporteringssystem for undersøkelser på norsk sokkel. De geografiske områdene som vises er planlagte områder, som ikke nødvendigvis tilsvarer de faktiske. Dette inkluderer følgende typer undersøkelser: Ordinær seismisk undersøkelse Havbunnseismisk undersøkelse Elektromagnetisk undersøkelse Borestedsundersøkelse /site survey Grunnundersøkelser For en nærmere forklaring se innrapporteringssystemet under Klassifisering . Undersøkelsene kan ha følgende status: Under behandling &ndash; innmeldt av ansvarlig selskap og oppdatert i ODs databaser. Avventer saksbehandling i OD, Fiskeridirektoratet, Forsvaret og Havforskningsinstituttet. Planlagt &ndash; saksbehandling ferdigstilt i OD, Fiskeridirektoratet, Forsvaret og Havforskningsinstituttet. Oppstart vil skje ihht planlagt start dato. Pågående &ndash; undersøkelsen er i gang. Pause &ndash; undersøkelsen har av diverse grunner tatt en pause, for eksempel grunnet vær, båt etc. Ferdig &ndash; undersøkelsen er ferdig, og sluttmelding sendt til OD. Avlyst &ndash; av diverse årsaker ble undersøkelsen aldri startet opp. Før 1.1.2009: Undersøkelser som er gjort før ODs innrapporteringssystem ble startet. Geografiske områder er ikke inkludert og derfor er lenke til kart ikke tilgjengelig.
Innretning (Facility)

Definisjon Fast innretning: Innretning som er permanent plassert på feltet i feltets levetid. Produksjonsskip omfattes av denne definisjonen ettersom de er ment å være permanent plassert på feltet. Flyttbar innretning: Innretning som er registrert i et nasjonalt skipsregister (flagget innretning) og dermed må følge et maritimt driftskonsept inkl klassing, for eksempel boreinnretning og brønnintervensjonsinnretning.
Lisens (Licence)

Synonym Lisens er i denne sammenheng synonymt med Utvinningstillatelse . Innhold Utvinningstillatelser på norsk kontinentalsokkel, med komplett historie for hver utvinningstillatelse. Definisjon Utvinningstillatelser tildeles av Olje- og Energidepartementet . Overføring av en utvinningstillatelse eller andel av en utvinningstillatelse må godkjennes av departementet. Merknad Petoro AS har ansvar for å forvalte Statens deltakerandeler gjennom Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) i rettighetshavergrupper der slike andeler til enhver tid eksisterer.
Stratigrafi (Stratigraphy)

Innhold Litostratigrafiske enheter (grupper, formasjoner og ledd) på norsk kontinentalsokkel. Inkluderer letebrønnbaner som penetrerer en bestemt enhet, og brønnbaner med kjerneprøver. Merknad Ikke alle brønner som er boret på norsk sokkel er representert her. Så langt er 1100 frigitte brønner inkludert - først og fremst letebrønner - deriblant alle frigitte brønner i Barentshavet og Norskehavet. For noen intervaller i enkelte brønner er kun grupper tolket og ingen formasjonstopper er plassert. Ledd er bare tolket i brønner i typebrønn-området. For brønnbaner med kjerneprøver er ikke kjerne-logg dybdeskiftet blitt tatt hensyn til. Dette skiftet er vanligvis opp til noen få meter. Kjerneintervaller refererer til drillers depth , mens litostratigrafiske topper refererer til loggers depth . Litostratigrafi er alltid tolket i det siste brønnsporet. I noen få tilfeller er borekjerner blitt tatt i tekniske sidesteg som ikke er identisk med det siste brønnsporet.
Transport- og utnyttelsesanlegg (TUF)

Forkortelse TUF er forkortelse for Transportation and Utilization Facilites (Transport- og utnyttelsesanlegg). Innhold Transport- og utnyttelsesanlegg på norsk kontinentalsokkel. Merknad I henhold til petroleumsloven omfattes transport- og utnyttelsesanlegg av begrepet innretning . Av praktiske hensyn er dette lagt under egen fane her.
Utredninger av skredfare

Datasettet er en rapportdatabase som viser hvor i Norge det er utført utredninger av skredfare, med litt informasjon om utredningene som er gjort. For en del av utredningene er det også mulig å få opp medfølgende PDF-rapport ved å trykke på lenke.

Rapportdatabasen er langt fra komplett – vi jobber kontinuerlig med å legge inn flere skredfareutredninger som vi får tilsendt fra konsulenter, kommuner og andre, slik at databasen på sikt vil bli mer dekkende. Datasettet skal inneholde alle utredninger innenfor skredfare som blir sendt til NVE i henhold til ny Forskrift om pliktig innmelding av grunnundersøkelser og naturfareutredninger.

Du bruker informasjonen og rapportene på eget ansvar. NVE og bidragsytere fraskriver seg ansvar for feil og mangler i rapportene og for den enkeltes bruk av rapportene. NVE har ikke vurdert den skredfaglige kvaliteten på utredningene eller datagrunnlaget benyttet til utredningene. Det er brukeren av data som selv har ansvar for å verifisere nøyaktigheten og påliteligheten av dataene før de brukes til beslutningstaking eller andre formål.

Ved bruk av data fra rapportene skal det henvises til rapporten og hvem som har utarbeidet den. NVEs temadata distribueres i henhold til Norsk lisens for offentlige data (NLOD).
Utredninger av flomfare

Datasettet er en rapportdatabase som viser hvor i Norge det er utført utredninger av flomfare inkl. utførte flomberegninger og vannlinjeberegninger, med litt informasjon om utredningene som er gjort. For en del av utredningene er det også mulig å få opp medfølgende PDF-rapport ved å trykke på lenke.

Rapportdatabasen er langt fra komplett – vi jobber kontinuerlig med å legge inn flere flomfareutredninger som vi får tilsendt fra konsulenter, kommuner og andre, slik at databasen på sikt vil bli mer dekkende. Datasettet skal inneholde alle utredninger innenfor flomfare som blir sendt til NVE i henhold til ny Forskrift om pliktig innmelding av grunnundersøkelser og naturfareutredninger.

Du bruker informasjonen og rapportene på eget ansvar. NVE og bidragsytere fraskriver seg ansvar for feil og mangler i rapportene og for den enkeltes bruk av rapportene. NVE har ikke vurdert den flomfaglige kvaliteten på utredningene eller datagrunnlaget benyttet til utredningene. Det er brukeren av data som selv har ansvar for å verifisere nøyaktigheten og påliteligheten av dataene før de brukes til beslutningstaking eller andre formål.

Ved bruk av data fra rapportene skal det henvises til rapporten og hvem som har utarbeidet den. NVEs temadata distribueres i henhold til Norsk lisens for offentlige data (NLOD).
Læreplaner og fag i Kunnskapsløftet

I den nasjonale databasen for fag, læreplaner og opplæringstilbud i grunnopplæringen, Grep, finner du alle fastsatte læreplaner i Kunnskapsløftet (LK06 og LK20), kodeverk fagmerknader vurderingsordninger informasjon om fag i grunnskole og videregående opplæring, samt vitnemålsmerknader til bruk i dokumentasjon av opplæringen. Dataene er tilgjengelig i REST-format og RDF/SPARQL.
Nasjonalt register for skolefritidsordningen (NFR)

Nasjonalt register for skolefritidsordningen (NFR) viser enheter fra Enhetsregisteret (Brreg) som er registrert med næringskode "88.913 - Skolefritidsordninger".

https://nfr.udir.no/

https://nfr.udir.no/innhold/hjelp
NXR Fellestjeneste

"NXR" er en registerportefølje bestående av: 

Nasjonalt skoleregister (NSR)

Nasjonalt barnehageregister (NBR)

Nasjonalt register for opplæringskontorer (NOR)

Nasjonalt register for lærebedrifter (NLR)

Nasjonalt register for PP-tjenester (NPR)

Nasjonalt register for skolefritidsordningen (NFR)

Disse registrene har også tilhørende API-er og brukergrensesnitt som viser informasjon om organisasjonene. NXR Fellestjeneste har ikke en frontend.

"NXR fellestjeneste" tilbyr data om geografiske enheter i Norge. f.eks. fylker, kommuner, bydeler og postnummer. NXR fellestjeneste tilbyr kun data via REST API.
Nasjonalt skoleregister (NSR)

Data fra Nasjonalt skoleregister (NSR) viser enheter fra Enhetsregisteret (Brreg) som tilhører grunnutdanningen. NSR viser også Norske skoler i utlandet og inneholder noe tilleggsinformasjon utover det som finnes i Brreg.

https://nsr.udir.no/

https://nsr.udir.no/innhold/hjelp
Barnehagefakta (BAF)

Barnehagefakta.no er Utdanningsdirektoratets portal for publisering av nøkkeltall og nøkkelinformasjon for barnehager i Norge. Portalen er tilgjengelig på Barnehagefakta.no eller Barnehagefakta.udir.no. I tillegg til å gi brukeren informasjon som adresse, plassering og pedagogisk profil, publiserer portalen ulike nøkkeltall for barnehagene som antall barn per ansatt og ansattes utdanningsbakgrunn. Alle data i løsningen karakteriseres som åpne data, og er fritt tilgjengelig gjennom åpne API. Vi tilbyr i dag et REST-grensesnitt mot dataene (som er det samme grensesnittet som Udirs egen løsning benytter). Data fra APIet leveres på JSON-format.