AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Barmarksløyper i Finnmark

Data knyttet til motorisert ferdsel i utmark. Data over vedtatte og dermed lovlig ruter for terrengkjøretøy sommerstid. Grunnlag for vedtak er lov om motorferdsel i utmark og håndteres av fylkesmannen, eventuelt andre vedtak i kommunen. Motorisert ferdsel i utmark. Gjelder spesifiserte ruter for terrengkjøretøy sommerstid.
Støykartlegging veg etter T-1442

Denne tjenesten inneholder Støyvarselkart etter T-1442. Støyvarselkartene er utarbeidet etter Retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging (T-1442). Støyvarselkartene viser beregnet rød (Lden>65dB) og gul (Lden>55dB) støysone langs riks- og fylkesveg. Støyvarselkartene fra Statens vegvesen viser en prognosesituasjon 15–20 år fram i tid. Det vil si at trafikkvolum (ÅDT), som er en av de viktigste parameterne i støyberegningsmodellen, er fremskrevet (basert på prognoser) til oppgitt beregningsår. Beregningshøyden er 4 meter. Kartleggingene er gjennomført med Statens vegvesens beregningsverktøy NorStøy. Beregningsmetode er Nord2000Road. Data om vegene og trafikken hentes fra Nasjonal vegdatabank (NVDB). De viktigste parameterne er ÅDT, tungtrafikkandel og hastighet. Kartdata hentes fra felles kartdatabasen (FKB). Informasjon om bygninger hentes fra matrikkelen.
Trafikkmengde

Datasettet gir informasjon om representativ trafikkmengde for en vegstrekning på europa-, riks- eller fylkesveger. Trafikkmengden er beregnet gjennom trafikkdatasystemet, men kan også unntaksvis være subjektivt anslått. Det utgis som et årsdatasett og er sentralt i forvaltning av vegene. Vegnett som har oppstått etter årets ÅDT-beregninger vil kunne mangle data frem til neste års ÅDT-beregning. Datagrunnlaget for ÅDT-beregninger er data fra individuelle målepunkt på vegnettet (trafikkregistreringsstasjoner), disse finnes på http://trafikkdata.no
NVDB - Ledningsregister

Ledningsdata fra Nasjonal vegdatabank (NVDB) eksporteres til GML-fil i henhold til standarden «Stedfesting av ledninger og andre anlegg i grunnen, sjø og vassdrag» utgitt av Statens kartverk 2019. Lednigsregistreringsforskriften stiller krav til ledningseiere om å kunne dokumentere sine ledningsanlegg i henhold til denne standarden. Eiere av riks- og fylkesveg, samt noen eiere av kommunale veger forvalter ledningsdata knyttet til egne veger i NVDB. Det kan lastes ned data innenfor et polygon på inntil 0,2 kvadratkilometer. Det hentes data fra følgende NVDB-vegobjekttyper: Kum, Rørledning, Trekkerør, Trekkekum, Kabel, Kabelgrøft. Fil distribueres via e-post.

Denne eksportmuligheten ble lansert mars 2024. Det kan bli gjort tilpasninger både på datamodell i NVDB og konverteringsbeskrivelser i en første fase. Kvaliteten på grunnlagsdata i NVDB kan variere. Det anbefales å kontakte de aktuelle vegeiere om det ønskes mer informasjon om dataene. Data i NVDB er fritt tilgjengelig etter Norsk lisens for offentlige data.
Forsvarets skytefelt i sjø - anbefalt avviklet

Datasettet "Forsvarets skyte- og øvingsfelt i sjø – avviklet" viser skytefelt som i høringsforslag av 13.sept. 2021 har status anbefalt avviklet.

Se forøvrig datasettet "Forsvarets skyte- og øvingsfelt i sjø".
NVDB Ruteplan nettverksdatasett

Vegvesenet deler data som brukes i vegvesenets ruteplan-tjeneste, se https://dataut.vegvesen.no/dataset/ruteplandata-bil, i formatvariantene SpatiaLite og ESRI filgeodatabase. Anbefalt format er SpatiaLite, ettersom det er hva vi bruker i vår egen applikasjon.  Datasettet inneholder NVDB vegnett tilrettelagt for bil.
Datasett oppdateres ca. en gang pr. måned.

ESRI network filgeodatabase er en "best effort" konvertering av SpatiaLite-formatet:

- Vegnettsrestriksjoner: er delvis implementert (originaldata finnes i tabellen main.nvdb_vegnettsrestriksjon)
Alle veglenker har en attributt som heter vegnettsrestriksjon
Hvis veglenken har en oppføring i tabellen main.nvdb_vegnettsrestriksjon får attributten verdien "ja". Veglenken er likevel satt opp som 100% åpen i nettverket.
Hvis veglenken ikke har en oppføring i tabellen main.nvdb_vegnettsrestriksjon får attributten verdien "nei".

- Vegsperringer: er delvis implementert (originaldata finnes i tabellen main.nvdb_vegsperring)
Alle veglenker har tre attributter som heter vegsperring, vegsperring_type og vegsperring_function
Hvis veglenken har en oppføring i tabellen main.nvdb_vegnettsperring og med Function = «Betalingssperre» får attributten vegsperring verdien "nei". For alle andre veglenker med oppføring i tabellen main.nvdb_vegnettsperring får attributten vegsperring verdien "ja".
Hvis veglenken ikke har en oppføring i tabellen main.nvdb_vegnettsperring får attributten vegsperring verdien "nei".

- Gjennomkjøring forbudt er delvis implementert (originaldata finnes i tabellen main.nvdb_gjkring_forbudt)
Alle veglenker har en attributt som heter gjennomkjoring_forbudt
Hvis veglenken har en oppføring i tabellen main.nvdb_gjkring_forbudt får attributten verdien "ja". Veglenken er satt opp som "åpen" i nettverket, men med en Restriction "Usage Type" = Avoid, og med customverdien 100. Denne restriksjonen benyttes for travel modes Bil tid og Bil distanse.
Hvis veglenken ikke har en oppføring i tabellen main.nvdb_gjkring_forbudt får attributten verdien "nei"

- Svingerestriksjoner: er implementert (originaldata finnes i tabellen main.turnrestrictions).

- I datasettet er det satt opp to travel modes: Bil tid og Bil distanse, der begge tar hensyn til hierarki basert på attributten «level".
Flom aktsomhet Nordre Follo

Grunnlaget for datasettet er ulike modelleringer i de tettest bebygde områdene i Nordre Follo.
Datasettet viser maksvannstand ved 200 års regn med 50% klimapåslag. 
Kun piksler med maksvannstand over 10cm er tatt med og disse er kategorisert i 6 dybdeintervaller.
Miljøvedtaksregisteret

Miljøvedtaksregisteret er et offentlig register som gir allmenheten fri tilgang til enkeltvedtak og forskrifter på miljøområdet. Enkeltvedtak knyttet til rovvilt, områdevern, utenlandske treslag, prioriterte arter og utvalgte naturtyper er blant vedtakene som skal registreres i Miljøvedtaksregisteret, jf. forskrift 14. juni 2013 nr. 643 om Miljøvedtaksregisteret . Forvaltningsmyndigheten som har truffet enkeltvedtaket har plikt til å registrere vedtaket i Miljøvedtaksregisteret. Enkeltvedtak skal registreres senest tre virkedager etter at parten er underrettet om vedtaket. Registrering i Miljøvedtaksregisteret erstatter ikke offentlige myndigheters plikt til å kunngjøre og varsle etter forvaltningsloven, naturmangfoldloven og andre lover. Miljødirektoratet har laget en veileder til registrering av vedtak i registeret og denne veilederen finner du her . I Miljøvedtaksregisterets kartløsning kan du søke opp enkeltvedtakene ut fra hvor vedtakene er registrert. Slik stedfesting representerer vedtaket og vil ikke nødvendigvis være eksakt. Vedtak vil være stedfestet ved et representasjonspunkt og/eller i nærmere bestemte kommuner. Miljødirektoratet drifter Miljøvedtaksregisteret og tilbyr brukerstøtte. Spørsmål og feilmeldinger kan sendes på e-post til miljovedtak@miljodir.no . Enkeltvedtak etter forurensningsloven finnes ikke i Miljøvedtaksregisteret, men ligger på Norske utslipp ( www.norskeutslipp.no ).
Kulturminnesøk

Riksantikvaren tilbyr API mot datasett i publikumstjenesten Kulturminnesøk , som baserer seg på åpne data fra forvaltningsdatabasen Askeladden. Datasettene inneholder data om kulturminner inndelt i lokaliteter og enkeltminner, med faktaopplysninger, beskrivelser og kartfesting med tilhørende sikringssoner. Dataene er publisert på en ArcGIS server. ArcGIS server brukes ofte i forbindelse med kartapplikasjoner, men serveren har også et REST-grensesnitt som for eksempel web-applikasjoner kan gjøre uttrekk av dataene gjennom. Grensesnittet returnerer objekter i HTML eller JSON format. Vedlagt er også en lenke til Riksantikvaren sine datasett hos GeoNorge, der noen av datassettene fra Kulturminnesøk også finnes i andre formater/distribusjoner (Lokaliteter, Enkeltminner, Kulturmiljøer, Sikringssoner og Freda bygninger)
Brukerminner fra Kulturminnesøk

Brukerminner fra Kulturminnesøk er et datasett (i form av en fildump) som består av publikums egne registreringer i nettløsningen Kulturminnesøk . Kulturminnesøk er en formidlingstjeneste fra Riksantikvaren, og driftes av en redaksjon. Informasjonen om de fleste kulturminnene i Kulturminnesøk kommer fra kulturminnebasen Askeladden som forvaltes av Riksantikvaren, men du som bruker kan altså også bidra med dine brukerminner inn i løsningen. Teknisk informasjon Datasettet følger GeoJSON-LD-standarden. Det kan leses og brukes som vanlig GeoJSON, men har også en semantisk komponent som gjør at det kan prosesseres som JSON-LD. For mer informasjon, se http://geojson.org/geojson-ld/ . Hvert dokument kan kobles med kulturminnesøk. F.eks. kan dokumentet med ID http://kulturminnesok.no/fm/gilahytta-1 hentes fra kulturminnesøk slik: https://kulturminnesok.no/minne/?queryString=http://kulturminnesok.no/fm/gilahytta-1
Brukerbilder fra Kulturminnesøk

Brukerbilder fra Kulturminnesøk er et datasett (i form av en fildump) som består av publikums egne bilder på kultur- og brukerminner i nettløsningen Kulturminnesøk . Kulturminnesøk er en formidlingstjeneste fra Riksantikvaren, og driftes av en redaksjon. Informasjonen om de fleste kulturminnene i Kulturminnesøk kommer fra kulturminnebasen Askeladden som forvaltes av Riksantikvaren, men du som bruker kan altså også bidra med dine egne bilder inn i løsningen, både bilder på kulturminnene fra databasen Askeladden og på de brukerregistrerte brukerminnene. Teknisk beskrivelse Datasettet er kodet som JSON-LD. For mer info, se https://json-ld.org/ . Hvert bilde skal kunne kobles med et kulturminne i kulturminnesok.no. ID til kulturminnet finnes under &laquo;contentLocation&raquo; - &laquo;@id&raquo;. Hvis &laquo;@id&raquo; er https://data.kulturminne.no/askeladden/lokalitet/85373 , kan denne vises på kulturminnesok.no med URLen https://kulturminnesok.no/minne/?queryString=https://data.kulturminne.no/askeladden/lokalitet/85373 .
Kulturminnebilder

I løpet av dei siste 100 åra har Riksantikvaren bygd opp ei stor fotosamling der kulturminne står i sentrum. Nettstedet Kulturminnebilder er Riksantikvarens åpne bildedata. Dei fleste bileta er frå perioden 1870&ndash;1960, men det er også ein del nyare bilete. Fototeamet hos Riksantikvaren arbeider kontinuerleg med å gjere fleire bilete tilgjengelege. Bileta er høgoppløyselege og du kan lasta dei ned og bruke dei fritt til alle formål (med nokre unntak). Kvart bilete har opplysningar om kva for reglar som gjeld for bruk, og dette er i hovudsak falt i det fri - bildet kan fritt gjengis eller ein Creative Commons-lisens av typen CC BY. Enkelte bilete har andre CC-lisensar. Hugs å alltid ta med fotografen sitt namn, og gjerne og Riksantikvarens arkiv som eigar ved gjenbruk av bildene.
Opne datasett frå Lotteri- og stiftelsestilsynet (nynorsk)

Lotteri- og stiftelsestilsynet kontrollerer norske lotteri og pengespel, og fører tilsyn med norske stiftelsar. I tillegg forvalter vi ordninga med kompensasjon av meirverdiavgift til frivillige lag og organisasjonar, og ulike tilskotsordningar frå Norsk Tippings overskot. Lenka viser til Lotteri- og stiftelsestilsynets nettside for opne data, og data er fordelt på områda: bingo, lotteri, pengespel, tilskot, mva-kompensasjon, hjelpelinjen, stiftelsar
Åpne datasett fra Lotteri- og stiftelsestilsynet (bokmål)

Lotteri- og stiftelsestilsynet kontrollerer norske lotterier og pengespill, og fører tilsyn med norske stiftelser. I tillegg forvalter vi ordningen med kompensasjon av merverdiavgift til frivillige lag og organisasjoner, og ulike tilskuddsordninger fra Norsk Tippings overskudd. Lenken viser til Lotteri- og stiftelsestilsynets nettside for åpne data, og data er fordelt på områdene: bingo, lotteri, pengespill, tilskudd, mva-kompensasjon, hjelpelinjen, stiftelser
Utdanningsbeskrivelser fra utdanning.no

Datasettet inneholder tekstlige beskrivelser og klassifisering av over 350 ulike utdanninger. Utdanningene er skrevet av redaksjonen hos utdanning.no. 

Lenke til data: 
https://utdanning.no/api/v1/data_norge--utdanningsbeskrivelse

Hver utdanningsbeskrivelse har en unik vedvarende identifikator kalt "sammenligning_id". Alle utdanningsbeskrivelser har en "sammenligning_id" som begynner på "u_" og består av ascii-tegn. Utdanningsbeskrivelsen kan hentes ved hjelp av enten "sammenligning_id" eller ved hjelp av den numeriske intern-id'en internt (som ikke inngår i dette APIet). 

Hver utdanningsbeskrivelse har et tittelfelt (title). Denne er stabil men endres i svært sjeldne tilfeller hvor utdanningen skifter navn. 

I feltet "nus" er utdanningsbeskrivelsene er tagget med relevante utdanningskategorier i SSBs offisielle kategorisystem 
Standard for utdanningsgruppering, NUS. Kodene de er enten tagget med høyeste detaljnivå, som er 6-siffret NUS-kode eller de er tagget med overkategori, som er 4-siffret NUS-kode. 

Utdanningsbeskrivelse er også tagget tematisk med interesser. Denne kategoriseringen er laget av redaksjonen i utdanning.no og er ikke knyttet til nasjonale eller internasjonale standarder. 

Kreditering: 
Dersom du benytter utdanningsbeskrivelsene ber vi om at endringer og tillegg merkes, og at du henviser til kilden på følgende måte: Utdanningsbeskrivelsen er basert på åpne data fra utdanning.no og er underlagt Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Teksten vedlikeholdes på utdanningssiden på utdanning.no. 



---

Formål: Utdanningsbeskrivelsene har forklarer kort hva fagområdet går ut på, hvor lang utdanning det har og (formelle) opptakskrav. Hovedmål er å kunne liste alle godkjente utdanningstilbud innen utdanningskategorien slik at det blir mulig å få oversikt over hvilke læresteder som tilbyr hvilke utdanninger.
Omdømmeundersøkelse blant internasjonale studenter i Norge 2008

Datasettet er basert på en kvanitativ webbasert spørreundersøkelse sendt til internasjonale studenter ved norske universitet og høyskoler. Målet med undersøkelsen er å gi økt kunnskap om hvordan Norge oppfattes som studie- og forskningsland i utlandet og å kartlegge grunnene til at de internasjonale studentene valgte Norge og den norske utdanningsinstitusjonen de studerer eller forsker ved.
Yrkesbeskrivelser fra utdanning.no

Datasettet inneholder tekstlige beskrivelser og klassifisering av over 550 yrker. Yrkene er skrevet av redaksjonen hos utdanning.no og kvalitetssikres jevnlig av over 200 organisasjoner i arbeidslivet. 

Lenke til data:
https://utdanning.no/api/v1/data_norge--yrkesbeskrivelse

Hver yrkesbeskrivelse har en unik vedvarende identifikator kalt "sammenligning_id". Alle yrkesbeskrivelser har en "sammenligning_id" som begynner på "y_" og består av ascii-tegn uten mellomrom. Yrkesbeskrivelse kan hentes ved hjelp av enten "sammenligning_id" eller ved hjelp av den numeriske intern-id'en som benyttes i utdanning.no sitt publiseringssystem (som ikke inngår i dette APIet). 

Relaterte kodeverk 
Yrkene er klassifisert etter yrkeskatalogen for standard for yrkesklassifisering (STYRK-98), 400 yrkeskategorier i henhold til standard for yrkesklassifisering STYRK-08 samt Norsk standard for utdanningsgruppering (NUS). Dessuten er de tagget med interesser, samt at de inneholder lenker til intervju av yrkesutøvere. 

Hver yrkesbeskrivelse har et tittelfelt (title). Denne er vanligvis stabil, men endres i svært sjeldne tilfeller hvor yrket skifter navn. 

I feltet "nus" er yrkesbeskrivelse er tagget med relevante utdanningskategorier som har ment å gi en person formell kompetanse til å utøve yrket. Denne inneholder også historiske NUS-koder, det vil si utdanninger som ikke tilbys lenger, men hvor det fortsatt er et stort antall yrkesutøvere som har dette som utdanningsbakgrunn. Disse er tagget til SSBs offisielle kategorisystem Standard for utdanningsgruppering, NUS. Kodene de er enten tagget med høyeste detaljnivå, som er 6-siffret NUS-kode eller de er tagget med overkategori, som er 4-siffret NUS-kode. Hver 4-siffret NUS-kode kan en eller flere underkategorier på 6-siffernivå. 

Yrkesbeskrivelsene er også tagget tematisk med interesser. Denne kategoriseringen er laget av redaksjonen i utdanning.no og er ikke knyttet til nasjonale eller internasjonale standarder. 

Kreditering 
Dersom du benytter yrkesbeskrivelsene ber vi om at endringer og tillegg merkes, og at du henviser til kilden på følgende måte: Yrkesbeskrivelsen er basert på åpne data fra utdanning.no og er underlagt Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Teksten vedlikeholdes på utdanning.no. 

---

Formål: Formålet med yrkesbeskrivelsene på utdanning.no er å hjelpe elever, utdanningssøkere, studenter, karriererådgivere og andre som trenger kunnskap om hva forskjellige arbeidsoppgaver, arbeidsmarked og utdanningskrav knyttet til de fleste vanlige yrker i Norge. Datasettet har som mål å dekke alle vanlige yrker i Norge. Teksten i yrkesbeskrivelsene deles for at organisasjoner og tekniske utviklere som trenger oversikt over alle vanlige yrker skal kunne gjenbruke innholdet.
Nordisk studentundersøkelse, 2013

Dette datasettet er hentet fra Nordisk Studentundersøkelse om studentmobilitet i Finland, Norge og Sverige. Undersøkelsen ble gjennomført av CIMO, SIU og UHR våren 2012. CIMO, SIU og UHR er alle nasjonale etater for læringsprogram med mål om å promotere internasjonalisering i utdanning. Prosjektets mål er en økt forståelse av drivkreftene bak studentmobilitet, med bakgrunn i politisk prioritering av internasjonal studentmobilitet. Samarbeidsprosjektet setter blant annet fokus på bakgrunnsfaktorer, ambisjoner og studieretninger som karakteriserer mobile og mindre mobile studenter, faktorer som påvirker motivasjon og barrierer for mobilitet, samt opplevelser fra utvekslingsperioden. Målgruppen er studenter på sisteåret av bachelor- eller mastergrad ved høyere utdanningsinstitusjoner i Finland, Norge og Sverige.
Omdømmeundersøkelse blant internasjonale studenter i Norge 2012

Datasettet er basert på en kvanitativ webbasert spørreundersøkelse sendt til internasjonale studenter ved norske universitet og høyskoler. Målet med undersøkelsen er å gi økt kunnskap om hvordan Norge oppfattes som studie- og forskningsland i utlandet og å kartlegge grunnene til at de internasjonale studentene valgte Norge og den norske utdanningsinstitusjonen de studerer eller forsker ved. Undersøkelsen i 2012 er den tredje omdømmeundersøkelsen SIU har gjennomført. Tidligere omdømmeundersøkelser er gjennomført i 2008 og 2010.
Omdømmeundersøkelse blant internasjonale studenter i Norge 2010

Datasettet er basert på en kvanitativ webbasert spørreundersøkelse sendt til internasjonale studenter ved norske universitet og høyskoler. Målet med undersøkelsen er å gi økt kunnskap om hvordan Norge oppfattes som studie- og forskningsland i utlandet og å kartlegge grunnene til at de internasjonale studentene valgte Norge og den norske utdanningsinstitusjonen de studerer eller forsker ved. Undersøkelsen i 2010 er den andre omdømmeundersøkelsen SIU har gjennomført. Den første undersøkelsen ble gjennomført i 2008.
Kartlegging av arbeid med internasjonalisering blant fylkeskommunale skoleeiere (2010)

Undersøkelsen handler om arbeid med internasjonalisering i skolesektoren. Dataene bygger på en kvantitativ web-basert spørreundersøkelse sendt ut til ansvarlige for skole i alle fylkeskommuner i Norge. Kartleggingen er gjennomført på oppdrag fra Senter for internasjonalisering av høgre utdanning (SIU), av ideas2evidence.
Brukerundersøkelse av norske elever på utenlandsopphold i Vg2, 2016

Brukerundersøkelse av norske elever på utenlandsopphold i VG2, 2016 er rettet mot norske elever på utenlandsopphold i Vg2 skoleåret 2015-16. Undersøkelsen er gjennomført av ideas2evidence på oppdrag fra SIU. Bakgrunnen for dette prosjektet finner man i Kunnskapsdepartementets rundskriv F02-14, hvor SIU blir bedt om å gjennomføre en brukerundersøkelse for å gi økt kunnskap om elevenes opplevelse av utvekslingsoppholdet med godkjent utvekslingsorganisasjon. Målet med undersøkelsen var å gi økt kunnskap om elevenes opplevelse av utenlandsoppholdet, både faglig og sosialt, og gi informasjon om hvorvidt vilkårene for godkjenning er oppfylt. Datamaterialet vil gi et bedre grunnlag for å videreutvikle en ordning som gir svært spennende utdanningsmuligheter for norske elever i videregående opplæring.
Kartlegging av internasjonalisering i grunnskolen, 2014

Datasettet bygger på en spørreundersøkelse adressert til ledelsen ved norske grunnskoler om hvordan internasjonalisering som politisk prioritert område blir inkludert i planer og undervisning. Dette datasettet kan ses i sammenheng med datasettet: &laquo;Kartlegging av internasjonalisering i videregående opplæring, 2011&raquo;. Hovedmålsettingen med undersøkelsene har vært å få mer kunnskap om hvordan internasjonalisering blir forstått og praktisert i skolesektoren. Datasettet og SIU rapportserie 02/2015 presenterer erfaringene norske grunnskoler har med internasjonalisering og internasjonalt samarbeid. Datasettet gir innblikk i om og hvordan arbeidet med internasjonalisering er forankret og organisert, og hva som er motivasjonene og barrierene for å innarbeide et internasjonalt perspektiv i overordnede planer og i opplæringen.
Omdømmeundersøkelse blant internasjonale studenter i Norge, 2014

Denne undersøkelsen er en nasjonal omdømmeundersøkelse gjennomført av SIU blant internasjonale studenter i Norge. Målet med undersøkelsen er å få økt kunnskap om hvilket omdømme Norge har som studieland, samt å kartlegge motivasjonen internasjonale studenter har for å velge Norge og norske utdanningsinstitusjoner. Gjennom regelmessige undersøkelser vil man kunne oppdage eventuelle endringer i studentenes forventninger til og opplevelser av studielandet Norge. I tillegg avdekkes informasjonstilgang om studietilbud i Norge, udekkede informasjonsbehov, og kunnskap om hvilke informasjonkanaler som er foretrukket av respondentene. Dette er tredje gang SIU gjennomfører en omdømmeundersøkelse blant internasjonale studenter i Norge. Første gang 2008.
Kartlegging av arbeid med internasjonalisering blant kommunale skoleeiere (2010)

Undersøkelsen handler om arbeid med internasjonalisering i skolesektoren. Dataene bygger på en kvantitativ web-basert spørreundersøkelse sendt ut til ansvarlige for skole i alle kommuner i Norge. Kartleggingen e rgjennomført på oppdrag fra Senter for internasjonalisering av høgre utdanning (SIU), av ideas2evidence.
Kartlegging av internasjonalisering i videregående opplæring (2011)

Kartlegging av internasjonalisering i videregående opplæring (2011) er en kvantitativ internettbasert spørreundersøkelse som ble sendt ut til alle videregående skoler i Norge våren 2011. Kartleggingen er gjennomført av ideas2evidence, på oppdrag fra Senter for internasjonalisering av utdanning (SIU). Formålet med denne kartleggingen er å gi mer kunnskap om arbeidet med internasjonalisering i videregående opplæring. Spørreskjemaet er på noen punkter samordnet med Hordaland fylkeskommunes årlige rapportering om internasjonalisering i den videregående skolen. Undersøkelsen er en oppfølging av SIUs rapport Internasjonalisering i skolesektoren (2010) og ideas2evidence sin rapport Kartlegging av internasjonalisering i skolesektoren (2010) .