AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
FKB-BygnAnlegg - historiske data 2025

FKB-BygnAnlegg er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-BygnAnlegg beskriver bygningsmessige anlegg som ikke er spesifisert i andre fagspesifikke FKB-datasett som FKB-Bygning eller FKB-Veg. Dette inkluderer objekter som murer, gjerder, kaier, moloer, tanker etc.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Arealbruk - historiske data 2025

FKB-Arealbruk er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Arealbruk beskriver den fysiske bruken av et areal. Datasettet er ikke heldekkende.

Markslagsbeskrivelser kartlegges i datasettet FKB-AR5 (arealtilstand, bonitet, markslag og mineralske råstoffer). Arealplandata (kommuneplaner, reguleringsplaner osv.) viser juridiske bestemmelser om hvordan et område skal disponeres. FKB-Arealbruk er viser altså en tredje type kartlegging av et areal der det fokuseres på den fysiske bruken av et geografisk område uavhengig av jordas produksjonsevne eller hva området er planlagt/bestemt brukt til. Eksempel på dette kan være et utbyggingsområde som i FKB-Arealbruk vil kodes som et anleggsområde, uavhengig av om dette arealstykke egner seg som fulldyrka areal og hva området er regulert til i plandataene.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Bane - historiske data 2023

FKB-Bane er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.\\n\\nFKB-Bane omfatter data om infrastruktur for skinnegående kjøretøy, bl.a. jernbane, tunnelbane, forstadsbane, sporveg og kabelbane. Datasettet er avgrenset til den delen av infrastrukturen som betegnes overbygning, dvs. spor og plattform.\\n\\nØvrige deler av infrastrukturen, i hovedsak underbygning (fylling, skjæring, bru, tunnel, støttemur mv), elkraftanlegg, signalanlegg og teleanlegg, omfattes av andre FKB-datasett, f.eks. FKB-Høydekurve, FKB-Bygning, FKB-BygnAnlegg og FKB-Ledning.\\n\\nFKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Naturinfo

FKB-Naturinfo er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Naturinfo beskriver naturinformasjon som ikke faller inn under de andre naturressurskapitlene - konkret hekk, innmålte trær og steiner.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-BygnAnlegg - historiske data 2024

FKB-BygnAnlegg er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-BygnAnlegg beskriver bygningsmessige anlegg som ikke er spesifisert i andre fagspesifikke FKB-datasett som FKB-Bygning eller FKB-Veg. Dette inkluderer objekter som murer, gjerder, kaier, moloer, tanker etc.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
Løsmasser forenklet kart (N1000)

Datasettet inneholder tema jordarter og viser løsmassefordelingen for hele Norge. Målestokk er 1:1 million. Som grunnlag er benyttet alle tilgjengelige kvartærgeologiske kart i mer detaljerte målestokker, og i øvrige områder ble det utført flyfototolkning med feltkontroll langs hovedveiene.  I oppdatert versjon 3 (2013) er flatetema jordarter behold uforandret fra første utgivelse i 1990, mens linjetemaene randmorener og eskere er supplert og ajourført ved gjennomgang av nyere kart og flybilder (www.norgeibilder.no / www.norgei3D.no).
FKB-Høydekurve - historiske data 2025

FKB-Høydekurve er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Høydekurve omfatter data som er nødvendig for å beskrive terrengets form og høyde over et gitt referansenivå. Objekttypene høydekurve, forsenkningskurve, toppunkt, forsenkningspunkt, terrengpunkt og terrenglinje omfattes av spesifikasjonen.

Nye høydekurver genereres hovedsaklig fra en terrengmodell basert på punktskyer fra laserskanning. Høydekurvene blir da bare en visning av terrengmodellen. Best informasjon om terrenget fås ved direkte bruk av terrengmodellen.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Høydekurve - historiske data 2024

FKB-Høydekurve er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Høydekurve omfatter data som er nødvendig for å beskrive terrengets form og høyde over et gitt referansenivå. Objekttypene høydekurve, forsenkningskurve, toppunkt, forsenkningspunkt, terrengpunkt og terrenglinje omfattes av spesifikasjonen.

Nye høydekurver genereres hovedsaklig fra en terrengmodell basert på punktskyer fra laserskanning. Høydekurvene blir da bare en visning av terrengmodellen. Best informasjon om terrenget fås ved direkte bruk av terrengmodellen.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Arealbruk - historiske data 2024

FKB-Arealbruk er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Arealbruk beskriver den fysiske bruken av et areal. Datasettet er ikke heldekkende.

Markslagsbeskrivelser kartlegges i datasettet FKB-AR5 (arealtilstand, bonitet, markslag og mineralske råstoffer). Arealplandata (kommuneplaner, reguleringsplaner osv.) viser juridiske bestemmelser om hvordan et område skal disponeres. FKB-Arealbruk er viser altså en tredje type kartlegging av et areal der det fokuseres på den fysiske bruken av et geografisk område uavhengig av jordas produksjonsevne eller hva området er planlagt/bestemt brukt til. Eksempel på dette kan være et utbyggingsområde som i FKB-Arealbruk vil kodes som et anleggsområde, uavhengig av om dette arealstykke egner seg som fulldyrka areal og hva området er regulert til i plandataene.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Bane - historiske data 2024

FKB-Bane er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.\\n\\nFKB-Bane omfatter data om infrastruktur for skinnegående kjøretøy, bl.a. jernbane, tunnelbane, forstadsbane, sporveg og kabelbane. Datasettet er avgrenset til den delen av infrastrukturen som betegnes overbygning, dvs. spor og plattform.\\n\\nØvrige deler av infrastrukturen, i hovedsak underbygning (fylling, skjæring, bru, tunnel, støttemur mv), elkraftanlegg, signalanlegg og teleanlegg, omfattes av andre FKB-datasett, f.eks. FKB-Høydekurve, FKB-Bygning, FKB-BygnAnlegg og FKB-Ledning.\\n\\nFKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
bokselskap.no 2022

bokselskap.no er et korpus av bøker og tekster som har falt i det fri, dvs. bøker/tekster av forfattere som har vært døde i minst 70 år, eller bøker og tekster som rettighetshaver har gitt sin tillatelse til å publisere fritt.

Tekstene er kodet i xml-standarden P5 fra Text Encoding Initiative (TEI). Per januar 2022 inneholder korpuset omlag 360 bøker/tekster. Innholdsbeskrivelse finnes i de vedlagte xml- og html-filene, og på https://www.bokselskap.no/.
Grafem-til-fonem-modeller for norsk bokmål

Denne ressursen innegolder grafem-til-fonem-modeller (G2P-modeller) for norsk bokmål som er tilpasset G2P-systemet Phonetisaurus (https://github.com/AdolfVonKleist/Phonetisaurus). G2P-modellene kan brukes til å generere fonemiske transkripsjoner fra ordlister, for talenære uttalevarianter (som i vanlige samtaler) eller skriftnære uttalevarianter (som i tekstopplesing), og for fem forskjellige dialektområder:
- Østnorsk
- Sørvestnorsk
- Vestnorsk
- Trøndersk
- Nordnorsk
Norsk talestyringskorpus

Norsk talestyringskorpus (engelsk forkorting NVCC) er eit tekst- og talekorpus som består av skrivne og innlesne setningar (spørjingar). Dette er spørjingar ein typisk nyttar til å styre t.d. mobiltelefonar med stemma, og dei er tilpassa typiske funksjonar i mobiltelefonar.

NVCC inneheld 10.706 skrivne spørjingar på både bokmål og nynorsk. Spjørjingane er delte inn i 183 forskjellige intent, fordelte på 24 intentgrupper innanfor ni overordna domene. 9.834 av spørjingane er lesne inn av 11 talarar frå fem forskjellige dialektområde for å femne dialektvariasjon. Opptaka er transkriberte med ei blanding av nynorsk og bokmål for å liggje så nære talaranes dialekt som mogleg. Transkripsjonane og metadata om talarane (dialekt, alder, kjønn) er med i korpuset. Sjå dokumentasjonsfila for meir detaljert informasjon.

NVCC er eit open source-datasett for utvikling av talestyrte mobilassistentar, men kan også vere nyttig for utvikling av tekstbasert språkteknologi som t.d. chatbotar.

NVCC er utvikla av Språkbanken ved Nasjonalbiblioteket. Me set stor pris på attendemeldingar og forslag til forbetringar. Kontakt oss på sprakbanken@nb.no.
FKB-Veg

FKB-Veg er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Veg inneholder detaljert informasjon om alle offentlige og private veganlegg. Spesifikasjonen gjelder for de enkelte vegelementene som beskriver veglegemets geometri. Dataene omfatter beskrivelse av alle typer veger for kjørende, syklende og gående samt et utvalg av tilhørende objekter og avgrensninger.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
Landformer

Datasettet viser landformer, geotopverdi og dekning. Data for landformer består av linjer og polygoner. Kartlegging av ulike landformtyper er pågående, og dekningsgrad av ulike landformtyper varierer. Datasettet inneholder også landformer som er verdivurdert i henhold til geotopverdsettings-kriteriene, beskrevet i veilederen M-1941 Konsekvensutredninger for klima og miljø. Landformer er geologiske formasjoner i landskapet som er definert ut fra form og utseende, og ut fra hvilke prosesser som har dannet dem. Landformtypene er definert i i NiN (Natur i Norge). Et utvalg av rødlistede landformer har tidligere blitt kartlagt etter Miljødirektoratets instruks (Christoffersen mfl. 2021; van Boeckel mfl. 2023, 2024) og blitt publisert ved Miljødirektoratet under navnet “Landformer”. Datasettet viser ikke landformer i marint miljø.
Løsmasser regionalt

Løsmassedatene viser med polygoner/arealer utbredelsen av løsmassetyper (også benevnt jordarter), klassifisert etter deres dannelsesmåte. Linje- og punktsymboler viser mindre løsmasseforekomster, samt landformer og andre geologiske observasjoner. Dataene viser hvilken løsmassetype som dominerer i de øverste meterne av terrengoverflaten, mens andre løsmassetyper kan opptre dypere. Dataene viser også arealer med fjell uten løsmassedekke. Eksempler på landformer vist med linjesymboler er raviner, skredkanter og elvenedskjæringer. Punktsymboler brukes eksempelvis for å angi fjellblotninger, kornstørrelser, små landformer mm.

Datasettet dekker områder i Norge der det er utført løsmassekartlegging hovedsakelig i målestokk 1:100.000 - 1:500.000, men andre målestokker forekommer. Løsmassedataenes romlige nøyaktighet samsvarer med kartlagt målestokk.
Løsmasser detaljert

Løsmassedataene viser med polygoner/arealer utbredelsen av løsmassetyper (også benevnt jordarter), klassifisert etter deres dannelsesmåte. Linje- og punktsymboler viser mindre løsmasseforekomster, samt landformer og andre geologiske observasjoner. Dataene viser hvilken løsmassetype som dominerer i de øverste meterne av terrengoverflaten, mens andre løsmassetyper kan opptre dypere. Dataene viser også arealer med fjell uten løsmassedekke. Eksempler på landformer vist med linjesymboler er raviner, skredkanter og elvenedskjæringer. Punktsymboler brukes eksempelvis for å angi fjellblotninger, kornstørrelser, små landformer mm.
Datasettet dekker områder i Norge der det er utført løsmassekartlegging hovedsakelig i målestokk 1: 10 000 - 1:20 000, men andre mer detaljerte målestokker forekommer. Løsmassedataenes romlige nøyaktighet samsvarer med kartleggingsmålestokk.
Aktsomhetskart svakhetssoner i fjell

Aktsomhetskart svakhetssoner i fjell viser områder hvor det er sannsynlig eller mindre sannsynlig at det forekommer svakhetssoner i fjellet, som er forårsaket av leiromvandling. Kartet er et hjelpemiddel ved planlegging av tunneler, fjellhaller og lignende anlegg i fjell. Kartet viser fire klasser basert på sannsynlighet for at det skal forekomme svakhetssoner i fjell. 
Kartet er utarbeidet ved å samtolke (korrelere) magnetiske data målt fra fly og helikopter og digital terrengmodell. Der begge disse datasettene viser lave verdier, kan det indikere dypforvitrede soner som kan forårsake problemer under anleggsfase og etter ferdigstilling av et utbyggingstiltak. Datasettet er ikke landsdekkende. Det nye aktsomhetskartet dekker kystområdene i Sør-Norge og store deler av Midt-Norge.
NST norsk diktering (22 kHz)

Denne taledatabasen vart laga av Nordisk Språkteknologi på 1990-talet. Dataa er spesielt eigna for diktering. Språkbanken har gått gjennom og rydda i dataa våren 2020 og gjort nokre endringar: 

1. Endra frå ANSI- til UTF-8-teiknkoding i filnamn
2. Endra frå ANSI- til UTF-8-teiknkoding i alle identifiserte tekstfiler
3. Fila no.22khz.mnt.data.nstdata.ambe.tar.gz er fjerna frå denne ressursen, då ho ikkje ser ut til å innehalde norske data
4. Ei engelsk omsetjing av dokumentasjonen er lagd ved
NST uttaleleksikon for bokmål

Dette uttaleleksikonet ble opprinnelig produsert av Nordisk språkteknologi (NST), og inneholder omtrent 785.000 oppslagsord. Ordlisten tar utgangspunkt i de 100.000 mest frekvente ordformene i det norske tekstkorpuset til NST.

Hele leksikonet foreligger som en stor fil i csv-format. Hvert oppslag er på en linje, det er 51 poster tilgjengeleg på hver linje, og postene er skilt med semikolon. Ikke alle postene er like relevante for alle formål, men gitt formatet er det lett å hente ut den informasjonen man trenger.

Leksikonet inneholder blant annet informasjon om dekomponeringsledd i sammensetninger, og fonetisk transkripsjon. Denne transkripsjonen er delvis gjort manuelt, men det meste er gjort automatisk ved hjelp av en inflektor. Deler av dette er stikkprøvekontrollert i etterkant. Selve inflektoren, og annet leksikalsk verktøy som kan brukes i behandling av leksikonet, kan lastes ned som en egen fil.

Transkripsjonsformatet er SAMPA (Speech Assessment Methods Phonetic Alphabet). Se http://www.phon.ucl.ac.uk/home/sampa/index.html for nærmere informasjon om dette transkripsjonsformatet.

Et skript som konverter SAMPA-transkripsjonene i leksikonet til IPA finnes på GitHub (https://github.com/peresolb/sampa_to_ipa).
Uran aktsomhet

Nasjonalt aktsomhetskart for uran viser områder i Norge som kjennetegnes av tilstedeværelsen av uranrike bergarter og/eller løsmasser. Kartet er basert på eksisterende geodatabaser, som inkluderer flybårne radiometriske målinger, geokjemi fra steinprøver og berggrunnsgeologi. Dette gir en omfattende oversikt over fordelingen av uran på nasjonal skala. 

Kartet viser klassifisering basert på urannivå: 
Meget høyt urannivå - områder med observert meget høyt urannivå.
Meget høyt urannivå, modellert - områder med modellert meget høyt urannivå.
Høyt urannivå - områder med observert høyt gjennomsnittlig urannivå. 
Høyt urannivå, modellert - områder med modellert høyt gjennomsnittlig urannivå. 
Middels urannivå - områder med observert middels gjennomsnittlig urannivå.
Middels urannivå, modellert - områder med modellert middels gjennomsnittlig urannivå.
Lavt urannivå - områder med observert lavt gjennomsnittlig urannivå. 
Lavt urannivå, modellert - områder med modellert lavt gjennomsnittlig urannivå. 
Usikkert urannivå - områder hvor det ikke er nok data til å statistisk bestemme urannivået.

Kartet er hybrid og kombinerer de målte høyoppløselige (250 m) flybårne urandataene med et ekstrapolert lavoppløsningskart, som består av stykkevis homogene geologiske enheter. I områder som mangler høyoppløselige urandata estimeres gjennomsnittlig urankonsentrasjon per geologisk enhet ut fra både flybårne data og geokjemien i steinprøven.

Omtrent 2,5% av landet er identifisert som områder med potensial for «høyt» og «meget høyt» uraninnhold grunnet geologiske forhold. 0,6% av landet er definert som «usikkert» når det gjelder urannivået, noe som skyldes utilstrekkelige data eller vannflater.
Løsmasser lokalt

Løsmassedataene viser med polygoner/arealer utbredelsen av løsmassetyper (også benevnt jordarter), klassifisert etter deres dannelsesmåte. Linje- og punktsymboler viser mindre løsmasseforekomster, samt landformer og andre geologiske observasjoner. Dataene viser hvilken løsmassetype som dominerer i de øverste meterne av terrengoverflaten, mens andre løsmassetyper kan opptre dypere. Dataene viser også arealer med fjell uten løsmassedekke. Eksempler på landformer vist med linjesymboler er raviner, skredkanter og elvenedskjæringer. Punktsymboler brukes eksempelvis for å angi fjellblotninger, kornstørrelser, små landformer mm. 

Datasettet dekker områder i Norge der det er utført løsmassekartlegging hovedsakelig i målestokk 1:30 000 - 1:50 000, men andre målestokker forekommer. Eldre data opprinnelig kartlagt i mer detaljert målestokk (1:5000 – 1:20 000) er inkludert ettersom de ikke oppfyller dagens standard for detaljerte data, men har en tilstrekkelig kvalitet for det lokale datasettet. Løsmassedataenes romlige nøyaktighet samsvarer med kartleggingsmålestokk.
Offentlige grøntområder

Polygondata over offentlige grøntområder innenfor tettsteder. Datasettet er basert på FKB-grønnstruktur, men begrenset til "det offentlige" i tettstedene. 
Kravet for områdene er at de skal være grønne, allment tilgjengelige og av en viss størrelse.

Årsdatasett er nedlastbar både fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Parker og turområder" eller gå til "Innholdskatalog" for oversikt over alle tilgjengelig datasett
Drikkevann - inntakspunkter

Karttjenesten viser hvor vannverkene tar ut vann fra innsjøer, bekker eller grunnvann. Det forutsettes at vannverkene har rapportert koordinatene til Mattilsynet. Vannverk som fremkommer er primært de som forsyner 50 personer eller flere med vann. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse.

For å unngå å gi for presis informasjon om stedet, blir informasjonen borte når det zoomes inn mer enn det som Mattilsynet har satt som grense.

Det er bare hovedkilder som angis i karttjenesten. Ved å klikke på de enkelte punktene vil man få informasjon om navn på vannverk og innrapporterte analysedata for råvannet.
NST uttaleleksikon for svensk

Dette uttaleleksikonet for svensk vart opphavleg produsert av Nordisk språkteknologi (NST), og inneheld om lag 927.000 oppslag. Ordlista tek utgangspunkt i dei 100.000 mest frekvente ordformene i det svenske tekstkorpuset til NST.

Heile leksikonet ligg føre som ei stor fil i rein tekst-format. Kvart oppslag er på ei line, det er 51 postar tilgjengeleg på kvar line, og postane er skilde med semikolon. Ikkje alle postane er like relevante for alle føremål, men gitt formatet er det lett å hente ut den informasjonen ein treng.

Leksikonet inneheld mellom anna informasjon om dekomponeringsledd i samansettingar og ein eller flere fonetiske transkripsjon.ar Denne transkripsjonen er delvis gjort manuelt, men det meste er gjort automatisk ved hjelp av ein inflektor, og dette er delvis stikkprøvekontrollert. Sjølve inflektoren, og anna leksikalsk verktøy som kan nyttast til å handsame leksikonet, kan lastast ned som ein eigen zip-fil.

Transkripsjonsformatet er SAMPA (Speech Assessment Methods Phonetic Alphabet).
ONOMASTICA uttaleleksikon 2

ONOMASTICA versjon 2 er ein oppdatert versjon av ONOMASTICA. For å gjere uttaleleksikonet enklare tilgjengeleg, har Språkbanken parsa dei originale filene og generert ei fil i csv-format. Fila inneheld totalt 556.281 dataliner, ei line per namn. Sjå dokumentasjonsfila for ei beskriving av denne versjonen (onomastica_2.pdf), og den originale dokumentasjonen for meir detaljert informasjon om dei ulike datafelta (onomastica.pdf).

Databasen ONOMASTICA var opphavleg eit uttaleleksikon med data frå den norske delen i ONOMASTICA-prosjektet, eit europeisk forskingsprosjekt som hadde som mål å lage uttaleleksika for eigennamn for fleire europeiske språk. Databasen inneheld fonetiske transkripsjonar av fornamn, etternamn, namn på selskap, gatenamn, stadnamn og utanlandske namn. Totalt inneheldt den opprinnelege databasen 556.499 namn. Namna er automatisk transkriberte, men delar av materialet er manuelt sjekka av fonetikarar. Materialet er transkribert i SAMPA.

Databasen vert publisert med løyve frå Telenor, og kan nyttast fritt og utan vederlag. Telenor skal krediterast når databasen vert brukt eller distribuert.