AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Meldingssystem for smittsomme sykdommer

MSIS er et lovbestemt helseregister etter helseregisterloven § 11. MSIS bidrar til overvåkingen av smittsomme sykdommer hos mennesker i Norge gjennom fortløpende og systematisk innsamling, analyse og rapportering om forekomst av smittsomme sykdommer. MSIS inneholder data tilbake til 1977. Folkehelseinstituttet er dataansvarlig for innsamling og behandling av helseopplysninger i MSIS.
Norsk-engelsk parallellkorpus frå offentlege nettstadar

Dette er eit parallellkorpus laga med utgangspunkt i tekster frå dei offentlege nettstadane www.nav.no, www.nyinorge.no og skatteetaten.no. Desse nettstadane publiserer informasjon på både bokmål og nynorsk, og delar av dette vert omsett til engelsk. Materialet er delt i to korpus, eitt for bokmål-engelsk, og eitt for nynorsk-engelsk. Berre material med ei tilsvarande engelsk omsetjing er inkludert i korpusa.

Korpusa vart laga for Språkbanken av Paul Meurer og Andrew Salway ved Universitetet i Bergen. Rapporten for korleis dei gjekk fram ligg ved korpset.

Korpusa er òg tilgjengelege i korpushandsamingssystemet Korpuskel ved Clarino Bergen Centre (https://clarino.uib.no/korpuskel/).
NST N-gram - bokmål

N-grammene er laget med utgangspunkt i deler av tekstkorpuset etter Nordisk språkteknologi AS (NST). Datagrunnlaget for materialet er 510 millioner ord løpende tekst.

Materialet er også tilgjengelig som en oversikt over de 1000 mest frekvente n-grammene (n=1-6).

I den komplette versjonen er alle-n-grammene sortert henholdsvis alfabetisk og etter frekvens. Det er også laget frekvenslister over enkeltordene i materialet (unigram).
NST Dansk ATG-database (16 kHz)

Denne databasen vart opphavleg produsert av Nordisk Språkteknologi på 90-talet for å fasilitere taleattkjenning og diktering på dansk. Ein oppdatert versjon der dataa er reorganiserte på ein meir brukarvenleg måte, er òg tilgjengeleg frå Språkbanken. Skriv «sbr-55» i søkjefeltet for å finne den oppdaterte versjonen.
Fleirspråkleg ordliste frå Standard Norge

SNORRE er ein database som inneheld terminologi frå mange fagområde. Databasen er utvikla av Standard Norge i samarbeid med Språkrådet, og er resultatet av eit standardiseringsarbeid for terminologi. SNORRE inneheld fagomgrep på bokmål, nynorsk, engelsk, fransk og tysk, i tillegg til synonym og forkortingar. Denne versjonen er ein dump av termane i SNORRE, parallellstilt for bokmål, nynorsk, engelsk, fransk og tysk.

Totalt inneheld listene omlag 53.500 omgrep, med termar på bokmål og nynorsk for nesten alle, og omsetjing til engelsk, fransk og tysk for delar av materialet.  Definisjonar er ikkje inkluderte her.

Innhald
Språk - termar - synonym - forkortingar
Bokmål - 49.678 - 2.257 - 945
Nynorsk - 48.875 - 3.448 - 900
Engelsk - 48.213 - 3.012 - 1.024
Fransk - 17.623 - 843 - 423
Tysk - 18.749 - 876 - 203

Filformat: tabulatorseparert enkel tekst (text/tsv).

Ordlista frå SNORRE kan nyttast fritt til alle formål, men Standard Norge skal krediterast ved bruk (sjå lisensen).
N-gram - svensk

Denne samlinga av n-gram (n=1-6), er laga med utgangspunkt i det svenske tekstkorpuset etter Nordisk språkteknologi AS, ei total tekstmengd på ca. 400 millionar ord. Alle n-gramma er samla og sorterte høvesvis alfabetisk og etter frekvens. I tillegg ligg materialet føre i eit format der ein kan velje kva type tekster ein ønskjer å ta med. Denne versjonen inneheld nokre fleire tekster og er på til saman ca. 437 millionar ord. Ein forenkla versjon som listar opp dei 1000 mest frekvente n-gramma er tilgjengeleg separat.
Sysvak

Nasjonalt vaksinasjonsregister SYSVAK - Nasjonalt vaksinasjonsregister SYSVAK er et landsdekkende elektronisk vaksinasjonsregister etablert i 1995. Inntil oktober 2009 omfattet meldeplikten til SYSVAK bare vaksiner gitt i barnevaksinasjonsprogrammet. Under influensapandemien i 2009 ble det innført meldeplikt også for vaksine mot pandemisk influensa. Fra januar 2011 ble meldeplikten utvidet til å gjelde alle vaksinasjoner for alle aldersgrupper i befolkningen. Helsepersonell som vaksinerer har ansvar for registrering og melding av korrekte vaksinasjonsopplysninger til SYSVAK. Formålet med SYSVAK er å holde oversikten over vaksinasjonsstatus for den enkelte og over vaksinasjonsdekningen i landet. SYSVAK bidrar til å utvikle og fremme kvaliteten på de vaksinene som tilbys i og utenfor program ved at data benyttes til å overvåke effekten av de ulike vaksinene og til vaksinerelatert forskning. Ved bruk av SYSVAK kan man også sikre at alle får tilbud om de vaksinene de skal ha gjennom barnevaksinasjonsprogrammet, og tilhørende program. Registeret publiserer statistikk som er tilgjengelig på FHIs nettside og Kommunehelsa statistikkbank.
NLB uttaleleksikon for bokmål

Dette uttaleleksikonet for bokmål er utviklet av Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB) for bruk i Filibuster, NLBs tekst-til-tale-system. Leksikonet baserer seg på uttaleleksikonet til Nordisk språkteknologi AS (NST).

Nedlastingen inkluderer også et uttaleleksikon for nynorsk basert på Norsk ordbank. Tanken bak nynorskleksikonet var å forbedre nynorskuttalen til NLBs talesyntese Brage. Se lesmeg-filen (txt eller pdf) for en beskrivelse av leksikonet og oversikt over innholdet.

1. juli 2023 gikk NLB fra å være en egen virksomhet til å bli Avdeling for tilrettelagt litteratur, som en del av Nasjonalbiblioteket.
Innbyggjarnamn

Dette datasettet inneheld innbyggjarnamn frå ulike stader i Noreg. Det er basert på innbyggjarnamn-tabellen frå nettsida til Språkrådet: https://web.archive.org/web/20250812145750/https://sprakradet.no/stedsnavn-og-navn-pa-statsorgan/navnelister-norsk-skrivemate/innbyggjarnamn/.
Brannalarmsentraler

Datasettet viser lokalisering av brannalarmsentralene ("110-sentralene") i Norge og deres distrikter.
Norge har i dag 14 brannalarmsentraler som mottar meldinger om brann og ulykker på vegne av landets brannvesen. De skal etter hvert bli samlokalisert med politiets operasjonssentraler med samme distriktsinndeling. 
Sentralene er stedfestet til bygning.  Distriktene følger kommunegrenser.
Norsk pasientregister

Registeret inneholder helseopplysninger om alle personer som har fått behandling, eller som venter på behandling i spesialisthelsetjenesten enten på sykehus, i poliklinikk eller hos avtalespesialister.

Når det er relevant og nødvendig for å fremme registerets hovedformål skal følgende opplysninger om personer nevnt i § 1-5 registreres i Norsk pasientregister uten samtykke fra den opplysningen gjelder:

personopplysninger:
a.	fødselsnummer eller annet entydig identifikasjonsnummer
b.	bosted

administrative opplysninger:
a.	om henvisning
b.	om behandlende institusjon
c.	om konsultasjon og/eller innleggelse
d.	om pasientrettigheter
e.	om dødstidspunkt
f.	samtykkeadministrative opplysninger for sykdoms- og kvalitetsregistre.

medisinske opplysninger:
a.	fagområde
b.	diagnose/diagnosekoder
c.	behandling/prosedyrekoder
d.	tidspunkt for oppstart og avslutning av behandling
e.	takst
f.	opplysninger om bruk av tvang
g.	rusbruk

sosiale opplysninger:
a.	boligforhold
b.	omsorgssituasjon
Kreftregisteret

Kreftregisteret inneholder informasjon tilbake til 1953 om alle krefttilfeller, forstadier til kreft og enkelte benigne svulster i Norge. Informasjonen som registreres i databasen kommer fra flere kilder, både i helsetjenesten (patologi, klinikk, stråleterapimaskiner og systemer for medikamentell behandling) og andre registre (hovedsakelig Dødsårsaksregisteret, Norsk Pasientregister og Folkeregisteret).
Hjerte- og karregisteret

Nasjonalt register over hjerte- og karlidelser er et nasjonalt helseregister over pasienter med sykdommer hjertet og det kardiovaskulære systemet og deres behandling, og inneholder data tilbake til 2012.

Registeret er organisert som et basisregister med tilknyttede medisinske kvalitetsregistre. Basisregisteret inneholder alle dødsfall og innleggelser eller polikliniske konsultasjoner ved norske sykehus for pasientgruppen, hentet fra Norsk pasientregister og Dødsårsaksregisteret. De medisinske kvalitetsregistrene fokuserer på en spesiell pasientgruppe eller behandlingsform og inneholder mer detaljerte opplysninger om sine spesialiserte fagområder.

Folkehelseinstituttet forvalter basisregisteret og er ansvarlig for å behandle registerdataene og publiserer offentlig tilgjengelig statistikk.
Replication Data for: Peer Workers in Co-production and Co-creation in Mental Health and Substance Use Services: A Scoping Review

This dataset contains references to 172 articles describing peer worker roles and activities across the service cycle in mental health and substance use services. These articles are the background material for the scoping review entitled: Peer Workers in Co-production and Co-creation in Mental Health and Substance Use Services: A Scoping Review. Articles are from 2010.01.01 to 2021.15.12. V2 fixed some typos. No significant changes related to content or categorization. (2022)
Replication data for: Occupational therapy students' evidence-based practice skills as reported in a mobile app: A cross-sectional study

Evidence-based practice (EBP) is regarded as part of the healthcare education curriculum. EBP teaching methods should be multifaceted, interactive, clinically integrated, and include assessment. A mobile app, the EBPsteps, was developed for students to learn and document their EBP skills. The aim of this study was to assess occupational therapy students' EBP skills as reported in the EBPsteps mobile app. Four cohorts of the 5th-semester occupational therapy (OT) students from different academic years (2018-2021) at HVL were invited to use the EBPsteps mobile app. Reports from the app, called Critically Appraised Topics (CATs), were collected from the EBPsteps app and exported from students' user accounts in the EBPsteps to Microsoft Excel®. We developed a scoring plan for each EBP step in the CATs, found in Appendix 1 in the article. This dataset includes 240 CATs written in Norwegian and delivered from the 119 OT students who chose to participate in the study. (2023-02-13)
Nasjonalt hoftebruddregister

Nasjonalt Hoftebruddregister har siden oppstarten i 2005 drevet fortløpende innsamling av data fra alle hoftebruddoperasjoner i Norge. Hoftebrudd forekommer hyppig og rammer særlig eldre mennesker med beinskjørhet. Et hoftebrudd er en alvorlig diagnose forbundet med høy dødelighet og høy sykelighet for pasientene. En av de viktigste funksjonene til registeret er å overvåke behandling av disse bruddene for å bedre resultatene for pasientene. Registeret bidrar til økt kunnskap om hvilke operasjonsmetoder og implantater som bør benyttes. I tillegg gir registeret viktige epidemiologiske data om hoftebruddpasientene. Registeret samler fra 2023 også inn data om behandlingsforløpet for pasientene.

Det store antall operasjoner i registeret med samtidig registrering av hvordan pasienten opplever sin sykdom og helse etter behandling (PROM) gjør databasen unik i verdenssammenheng.
Omgrepskatalog

Ein omgrepskatalog inneheld omgrep som er i bruk ved HVL og som ansatte meiner at det er naudsynt å definere for å unngå at meiningen med omgrepet blir misforstått. I datasett vil det ofte være naudsynt å definere enkelte variablar for å sikre at dei blir korrekt forstått og handsama. Omgrep kan koplast til datasett som del av datasett-dokumentasjonen.
ENBP Inventory "Energy by people" - First Europe-wide inventory on energy communities

This dataset describes the collective involvement of citizens in the energy transition with a focus on 2010-2021 across 29 countries in Europe. It is the first systematic data collection of its kind. Data are collected for the initiatives citizens are leading, fields of activities they engage in (e.g., installation of renewable capacities, operation of charging infrastructure for electric vehicles, engagement in energy education and services provision), number of people involved or being members, financial data of initiatives, and characteristics of production units planned, installed, operated and/or purchased by the initiatives. (2022-06-03)
Arealeffektivisering med sensorteknologi

Som et arealeffektiviserende tiltak har det blitt montert sensorer i 3. etasje i Kronstad 2 (K2) for å få dokumentasjon på hvordan vi bruker arealene våre og hvordan vi kan utnytte dem bedre. Det blir brukt to forskjellige sensortyper; Mennesketeller og bevegelsessensor. Mennesketellerne er per nå montert i undervisningsrom og lesesaler mens bevegelsessensorene er montert i arbeidssonene (arbeidsplasser, stillerom, multirom og møterom) og i grupperom. Mennesketellerne gir oss informasjon om hvor mange personer som er i det spesifikke rommet til enhver tid. Bevegelsessensorene gir en indikasjon på hvor mye vi bruker arbeidssoner og rom. Dette vil gi oss verdifull informasjon om utnyttelsesgrad i arealene våre som igjen vil komme de ansatte og våre studenter til gode.
Inventar av utstyr

Dette datasettet inneholder informasjon om IT-utstyr som eies og brukes av en organisasjon. Datasettet inkluderer vanligvis informasjon om utstyrets type, modell, serienummer, tilstand, alder, plassering, ansvarlig bruker og eventuelle reparasjoner eller vedlikehold som er utført. Datasettet kan også inneholde informasjon om leverandører, kjøpsdatoer og garantier for hvert stykke utstyr. Formålet med dette datasettet er å gi organisasjonen oversikt over sitt IT-utstyr og hjelpe til med å spore utstyret for å sikre at det brukes og vedlikeholdes på en riktig måte. Datasettet kan også brukes til å lage rapporter om kostnader og bruksmønstre for IT-utstyret, og til å planlegge utskifting av utdatert utstyr.
Presence measurements 3rd floor K2, HVL

This archive contains one csv file with 56720 rows.

The presence measurements are based on motion detectors. These motion detectors tag its associated space as occupied if any motion is observed.

Each row indicates an interval where the given `Location Name` was occupied between `Start_Time` and `End_Time`. Thus, time intervals not covered in the CSV imply that the given Location Name was *not* occupied at those times.

Also, note that `Zone` may be "undefined" when the given `Location Name` is either inself a Zone or not associated with any zone.
Arbeidsmåtene i barnehagen

Dette er en kvantitativ studie av arbeidsmåtene i norske barnehager. Spørreskjemaet ble sendt til alle ansatte i norske barnehager i 2022, og fikk over 2000 respondenter. Målet er å få mer kunnskap om hva som skjer i norske barnehager. Respondentene svarer blant annet på spørsmål om hva som preger samspillet med barna, ulike typer lek og utforskning, tidsbruk, utstyr, materiell, og samarbeid blant personalet.
Tilfluktsrom - Offentlige

Offentlige tilfluktsrom i Norge. Tilfluktsrom er permanente beskyttelsesrom som skal verne befolkningen mot skader ved krigshandlinger. Offentlige tilfluktsrom er for befolkningen i et område og er bygget i byer og større tettsteder, samt i boligområder hvor dekningen av private tilfluktsrom ikke er tilfredsstillende.
IT-Systemer ved Høgskulen på Vestlandet

Datasettet inneholder beskrivelser av alle elektroniske systemer som behandler eller inneholder arkivverdig informasjon. dette gjelder blant annet journalføringssystemer, sak-/arkivsystemer, fagsystemer og andre system som for eksempel rekrutteringssystem, KGV-system, samhandlingsløsninger, prosjekteringsverktøy, email systemer og andre løsninger som brukes i utøvelsen av virksomhetens oppgaver. Dokumentasjonen av systemene er basert på forslag fra Arkivverket. Dokumentasjonen er angitt som "Veileder for systemoversikt med beskrivelser" og kan søkes opp ved å følge lenken nedenfor.
Vannkraft, Utbygd og ikke utbygd

Dette datasettet inneholder vannkraft systemet slik det forvaltes av NVE. I NVEs forvaltningssystem behandles også dammer til andre formål enn vannkraftproduksjon. Regulerte innsjøer påvirker vassdragene uavhengig av formål, og de er derfor også med i våre forvaltningssystemer. Datasettet innbefatter alle dammer og regulerte innsjøer uavhengig av formål. Spesifikasjonen omfatter både anlegg i drift og ikke i drift. NVE behandler søknader om konsesjon etter energiloven og/eller vassdragslovgivningen til bygging av vannkraft og andre anlegg i vassdragene.  De ikke utbygde anlegg omfatter prosjekter behandlet i vassdragskonsesjonsprosessen og restpotensialet som ikke er konsesjonssøkt.
Tare - høstefelt

Arealavgrensete felt hvor det innenfor angitte tidsrom kan høstes tare med trål. 
Innenfor feltene er det stengte områder hvor det er forbudt å høste tare. 
Også innenfor feltene er det referanseområder hvor det er ikke tillatt å høste tare uten særskilt tillatelse fra Fiskeridirektoratet.
Hoved forskrift finnes på www.fiskeridir.no og https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/1995-07-13-642

Høstefeltene er spesifiserte i tre forskrift: 
Rogaland og Vestland;
Møre og Romsdal og Trøndelag;
Nordland sør av Vegaøyan verdensarvområde

Feltgrenser følger langs hele bredde- og lengdeminutter, med bredde på 1 nautisk mil for hvert høstefelt i Rogaland, Vestland, Møre og Romsdal og Trøndelag. I Nordland har høstefelt 1/2 nautisk mil der grensen mellom feltene følger hvert 1/2 breddeminutt. Se forskrift for mer informasjon om hvilke felt som er åpne.
Sikringstiltak

Datasettet inneholder sikringstiltak (f.eks. flomsikring, erosjonssikring, skredsikring) utført i regi av NVE, og egenskaper knyttes til disse (f.eks. navn, nr, anleggstype, formål, status). Datasettet består av tre kartlag. Det ene kartlaget viser utstrekningen til sikringsanlegg i terrenget, det andre kartlaget viser midtpunkt til anleggene, og det tredje kartlaget viser hvor det er utført vedlikehold/gjort endringer på anleggene (f.eks. reparasjoner, forlenginger, o.l.). Begge kartlagene som viser utstrekning og midtpunkt til anleggene inneholder egenskaper tilknyttet anleggene. Kartlaget som viser vedlikehold/endring av anlegg (f.eks. reparasjoner, forlenginger) inneholder egenskaper knyttet til disse endringene. Datasettet inneholder både anlegg under bygging, og ferdigstilte anlegg.
Aktsomhetskart for kvikkleireskred

Aktsomhetskart for kvikkleireskred er utviklet av NVE, og tar hensyn til både løsmassene og terrenget. Det kan brukes for å følge steg 2 og 3 i «Prosedyre for utredning av områdeskredfare» i NVE veileder 1/2019 «Sikkerhet mot kvikkleireskred» kapittel 3.2.

Tidligere var det kartet «Aktsomhet marin leire» som ble benyttet for å sjekke steg 2 i prosedyren (Avgrens områder med mulig marin leire). «Aktsomhet marin leire» baserte seg på NGUs kart Mulighet for marin leire, og viste mulighet for sammenhengende forekomster av marin leire basert på løsmassekartene (kvartær-geologisk kartlegging). Det forelå ikke noe verktøy for steg 3 i prosedyren (Avgrens områder med terreng som kan være utsatt for områdeskred /kvikkleireskred).

Aktsomhetskartet bruker «Aktsomhet marin leire» som utgangspunkt og tar i tillegg hensyn til 
terreng-kriteriene som er gitt i NVE veileder 1/2019. Flate områder langt unna skråninger, er dermed fjernet fra aktsomhetskartet, i tillegg til områder uten sammenhengende marin leire. Områder kartlagt som «grunnlendt» og «fjell i dagen» i Nibio AR5 Grunnforhold er tatt vekk fra kartet.


Dersom planlagte tiltak ligger innenfor aktsomhetsområde for kvikkleireskred, må man gå videre i prosedyren i NVE veileder 1/2019. 
Metodikken aktsomhetskartet bygger på identifiserer mulige løsneområder for kvikkleireskred. NVE vurderte at aktsomhetskartet også markerer i tilstrekkelig grad hvor det kan være fare for skade fra utløp fra et kvikkleire-skred. Det er dermed ikke nødvendig å vurdere fare for utløp utenfor aktsomhetskartet. 
Unntaket er der det ligger utløp fra registrerte faresoner utenom aktsomhetsområdet, dette må i så fall følge prosedyren i NVE veileder 1/2019 videre fra steg 4.
Nettanlegg utbygd

Viser beliggenhet av luftlinjer, sjøkabler, transformatorstasjoner og master i transmisjons-, regional- og høyspent distribusjonsnett. Lavspent distribusjonsnett er ikke en del av datasettet. Jordkabler er heller ikke inkludert. 

Datasettet oppdateres ikke fortløpende, kun ved behov. Det kan derfor være feil og mangler i datasettet som skyldes manglende oppdatering.
Steinsprang - aktsomhetsområder

Aktsomhetsområder for steinsprang er en nasjonal kartserie som viser potensielt steinsprangutsatte områder på oversiktsnivå. Kartene viser potensielle løsneområder og utløpsområder for steinsprang.

Det gjøres oppmerksom på at arealene som dekkes av utløsningsområder  i praksis også er utløpsområder, ettersom skred som løsner helt øverst i et utløsningsområde beveger seg gjennom nedenforliggende utløsningsområder før det når utløpsområdene nedenfor. Ved bruk av datasettet til analyseformål bør derfor som en hovedregel både utløsningsområder og utløpsområder benyttes sammen.

Aktsomhetsområdene er identifisert ved bruk av en datamodell som gjenkjenner mulige løsneområder for steinsprang ut fra helning på terreng og geologisk informasjon. Fra hvert kildeområde er utløpsområdet for steinsprang beregnet automatisk. Det er ikke gjort feltarbeid ved identifisering eller avgrensning av områdene.
Deldatasett aktsomhet jord- og flomskred

«Deldatasett aktsomhet jord- og flomskred» (2025) er en del av NVEs kombinerte "aktsomhetskart for jord- og flomskred". NVEs "aktsomhetskart for jord- og flomskred" viser potensielle utløpsområder for ulike typer løsmasseskred. Det omfatter ikke kvikkleireskred og grunne utglidninger i lave løsmasseskråninger, og ikke masseførende flom.

Ved bruk av datasettet til analyseformål bør som hovedregel hele utløpsområdet vurderes.

Utløpsområdet dekker alle areal hvor det potensielle skredet fortsatt inneholder en viss andel fast materiale som kan avsettes. Dersom vanninnholdet i skredet er veldig høyt, kan den mest flytende delen av skredet i visse tilfeller nå enda lenger.
REGINE enhet

Nedbørfeltdatabasen REGINE (REGIster over NEdbørfelt i Norge) definerer den hydrografiske inndelingen av Norge og dekker landsarealet og kystarealet så langt ut det finnes øyer. Egenskapsdata i REGINE er bl.a. vassdragsnr., navn, hierarki, årsavrenning, areal og årstilsig.
Havvind

Datasettet viser kartlegging av arealbruksinteressene i de 15 utredningsområdene som er identifisert i rapporten ”Havvind – Forslag til utredningsområder”. Det er gjennomført konsekvensvurderinger for nærings-, samfunns- og miljøinteresser i og rundt utredningsområdene, og områdenes teknisk-økonomiske egnethet er vurdert. 

Konsekvensutredningene er gjort på et overordnet nivå, og det har vært NVEs mål å fremskaffe beslutningsrelevant kunnskap om utredningsområdene. Dette skal gi et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag for å gi anbefalinger om åpning av områder for konsesjonssøknader om utbygging av havvindkraft.
Skredfaresoner

NVE gjennomfører faresonekartlegging av skred i bratt terreng for utvalgte områder prioritert for kartlegging, jfr Plan for skredfarekartlegging (NVE rapport 14/2011).Kartleggingen dekker skredtypene snøskred, sørpeskred, steinsprang, jordskred og flomskred.
Deldatasett aktsomhet mellomstore flomskred

Deldatasettet «mellomstore flomskred» (2014) er en del av NVEs kombinerte aktsomhetskart for jord- og flomskred. 
NVEs aktsomhetskart for jord- og flomskred viser potensielle utløpsområder for ulike typer løsmasseskred. Det omfatter ikke kvikkleireskred og grunne utglidninger i lave løsmasseskråninger, og ikke masseførende flom. 

Ved bruk av datasettet til analyseformål bør som hovedregel hele utløpsområdet vurderes. 

Utløpsområdet dekker alle areal hvor det potensielle skredet fortsatt inneholder en viss andel fast materiale som kan avsettes. Dersom vanninnholdet i skredet er veldig høyt, kan den mest flytende delen av skredet i visse tilfeller nå enda lenger.
Innsjødatabase

Innsjødatabasen fra NVE inneholder (punkt-)informasjon knyttet til alle innsjøer større enn 2500 m2 med tilhørende nasjonalt løpenummer vatn_lnr. Basen inneholder data for ca 243 000 innsjøer. Egenskapsdata er bla. vassdragsnr., vannkraftmagasinnr., navnehierarki, og kommunenr.