AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Småkraftverk ressurskartlegging

Datasettet viser digital ressurskartlegging av vannkraftpotensialet for små vannkraftverk basert på en metode NVE har utviklet. Metoden bygger på digitale kart, digitalt tilgjengelig hydrologisk materiale og digitale kostnader for ulike anleggsdeler. Resultatene av kartleggingen viser potensial for små vannkraftverk med effekt mellom 50 kW og 10 000 kW til en utbyggingskostnad under 8 kr/kWh med prisnivå 2025.
Digitaliserte bøker i xml-format

Dette korpuset er ei samling av bøker og dokument som ikkje er beskytta av opphavsrett eller har falle i det fri. Materialet stammar frå Nasjonalbibliotekets digitaliseringsprosjekt.

Ein indeks over innhaldet i korpuset finst i dokumentasjonsfila. Den listar opp digibok-referanse (frå Nettbiblioteket), publikasjonsår, tittel, forfattar og utgivar.
Markfuktighetsklasser

Markfuktighet et raster som viser hvor der er størst sannsynlighet for økt fuktighetsinnhold i marka. Kartet er delt inn i syv klasser for markfuktighet etter høydeforskjell i centimeter mellom et punkt og nærmeste punkt som er beregnet til å være vannmettet.

Markfuktigheten vises med graderte fargekoder

Markfuktighetskartet tar hensyn til terreng-overflatens helning, men ikke løsmasser.
Markfuktighet

Markfuktighetskart er et raster som viser hvor der er størst sannsynlighet for økt fuktighetsinnhold i marka. \\n\\nMarkfuktighet, eller Depth to water (DTW), er et datasett som angir høydeforskjellen i centimeter mellom et punkt og nærmeste punkt som er beregnet til å være vannmettet. \\n\\nMarkfuktighetsklasser er et et datasett som viser 7 klasser for markfuktighet.
Aktsomhetskart for snøskred

Aktsomhetskart for snøskred er et GIS-generert landsdekkende datasett som gir en grov oversikt over områder som potensielt kan være snøskredutsatt. Aktsomhetskartet ble ferdigtstilt i 2023 med ny metodikk. Kartet er utviklet av Norges Geotekniske Institutt (NGI) og blir forvaltet av NVE.

Nye aktsomhetskart for snøskred 2023 finnes i tre forskjellige utgaver:

Aktsomhetskart snøskred S3 til bruk i kommuneplan for å avklare sikkerhet for bygg opp til 
sikkerhetsklasse S3. Kartet er sammensatt av aktsomhetskart for snøskred fra 2010 og 
Aktsomhetskart for snøskred S2 uten skog fra 2023.

Aktsomhetskart snøskred S2 uten skogeffekt til å avklare sikkerhet for bygg opp til og med 
sikkerhetsklasse S2 uten å måtte båndlegge skog.

Aktsomhetskart snøskred S2 med skogeffekt til å avklare sikkerhet for bygg opp til 
sikkerhetsklasse S2, dersom skogen sin sikringseffekt er sikret.

Nasjonal høydemodell er brukt som grunnlag for å identifisere områder der snøskred kan løsne. 
Klimadata fra SeNorge og skogdata fra SR16-datasettet til NIBIO er brukt til å estimere 
snømengder og sannsynlighet for skred. Kartet bruker en dynamisk utløpsmodell som gir 
utløpssoner som er mer tilpasset terrenget og dermed gir mer realistiske utløpssoner enn tidligere 
aktsomhetskart.
Voss herad - Inngrepsfri natur - 2023

inngrepsfrie naturområde med avstandssoner 250-500 m, 500-1000 m, 1000-3000 m og 3000-5000 m til næraste bebyggelse.

Statiske data som er eit augneblinksbilete frå når datasettet vart laga.

Datasettet er laget i samband med arbeidet med Naturmangfaldsplanen til Voss herad.
Hent opptjeningshistorikk

Datasettet beskriver dataelementer i tjenesten "Hent opptjeningshistorikk" som benyttes for innhenting av opptjeningshistorikk for et medlem. Opptjeningshistorikk kan hentes fra tidligere ordninger gjennom OFA punkt-til-punkt løsningen av aktørene i Overføringsavtalen.

Formål: Datasettet skal gi grunnlagsdata ved beregning av prognose (kalkulator) og ved pensjonering.
Corine Landcover 2000 (CLC) - Arealdekke

Landsdekkende arealdekkekart for Norge som inngår i det europeiske kartprogrammet CORINE Land Cover (CLC). CLC består av nasjonale arealdekkedatasett som integreres i et sømløst arealdekkekart over Europa. CLC er kun egnet for visualisering.

CLC er et visuelt kart som viser bebygd og annet opparbeidet areal, jordbruk, skog og annen fastmark, myr og våtmark og vann. Kartene foreligger på 3 nivåer med hhv. 5, 15 og 44 klasser.
Vegetasjon - Beite for storfe - Egnethet

Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon som viser vegetasjonsdekket delt inn i 3 beiteklassar for storfe. Grunnlaget for inndeling er innhaldet av beiteplanter i vegetasjonstypane og hovedtrekk i storfe sine beitevanar. Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:20 000 til 1:50 000. Dekning varierer - rundt 25 000 km2 er kartlagt. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter STORFE_BESKRI. Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREA_C.
Beitebruk - Lam sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser antall lam sleppt på beite i beiteområder til organiserte beitelag. Kartlaget er fremstilt i målestokk 1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter ANTALL_LAM. Datasettet lastes ned for hele landet.
Omsetjingsminne frå Semantix AS

Dette korpuset inneheld ei rekkje omsetjingsminne Nasjonalbiblioteket har overteke frå Semantix AS. Omsetjingane er utførte på vegner av offentlege kontor og institusjonar.

Korpuset er samansett av tekster med engelsk eller norsk (bokmål) originaltekst, og omsetjingar til høvesvis norsk (bokmål) eller engelsk. Det finst nokre veldig få omsetjingar til nynorsk i materialet, men desse har vorte klassifiserte som bokmål.

Det finst ei fil med omsetjingar frå engelsk til bokmål, og ei fil med omsetjingar frå bokmål til engelsk. Filene er i TMX 1.4-format (ein variant av XML). I filene er kvar omsetjingseining (TU - Translation Unit) merkt med institusjonen omsetjinga er gjort for. Ei omsetjingseining svarar i dei fleste høve til ei meiningsberande eining, typisk ei setning, ei overskrift eller liknande. Det kan òg dreie seg om enkeltord eller lengre sekvensar.

Totalt inneheld korpuset 1.325.013 omsetjingseiningar, fordelte slik:

- engelsk > bokmål: 250.053 TU
- bokmål > engelsk: 1.074.960 TU

Dokumentasjonsfila inneheld ei oversikt over kva institusjoner som er omfatta og talet på TUer for den enkelte institusjonen.
Reindrift - Beitehage

Beitehage er områder som er helt eller delvis inngjerdet med trådstengsel. Her samles flokken før den tas inn i et arbeidsgjerde for kalvemerking, uttak av slaktedyr eller i påvente av transport. Der hvor beitehagen er delvis inngjerdet med trådstengsel er det i tillegg naturlige stengsler som berg, innsjø eller elv som avgrenser beitehagen.

Kartene er å regne som illustrasjon på hvordan reindriftsnæringen i hovedsak og normalt bruker områdene. Lov om reindrift (reindriftsloven) regulerer hvilke rettigheter og plikter reindriftsutøvere har i forhold til arealbruk.
Landskap - Landskapsregion

Landsdekkende datasett som viser en inndeling av landet i 45 landskapsregioner basert på store likhetstrekk i landskapet. Hver region har sin særegne karakter. Egenskap som skal brukes for å fremstille kartlaget heter RSL_LREG. Geografisk objekt er landbruksregion. Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREALET.
Landskap - Underregion

Landsdekkende datasett som viser en inndeling av landet i 444 landskapsregioner. Avgrensingen av underregionene følger samme prinsipp som for landskapsregioner, men landskapets skala er mer detaljert. Egenskap som skal brukes for å fremstille kartlaget heter RSL_UREG. Mens landskapsregionene er kartfestet og beskrevet, er underregionene kun kartfestet. Presentasjonsregler for Landskapsregioner skal brukes for å presentere Underregioner.
Jordsmonn

Jordsmonn inneholder basisdata fra NIBIOs jordkartlegging. 
NIBIO jobber med å få på plass det nye nedlastbare datasettet på GeoNorge. 
WMS'en er oppdatert, men for tilgang til data kontakt NIBIO. 

Datasettet inneholder en beskrivelse av seks temakart som har opphav i jorddata fra jordsmonn-kartleggingen hos NIBIO, samt informasjon om helling, stein og blokkinnhold, tilleggsinformasjon, kartleggingsmetodikk og kartleggingsår.

Jordsmonndataene gir en god og detaljert oversikt over jordressursene i Norge. Jordsmonndata utgjør et objektivt kunnskapsgrunnlag for beslutninger om bruk av jordressursen.
Magasin

Database over regulerte innsjøer. Egenskapsdata er vassdragsnr., magasinnr., navn, laveste og høyeste regulerte vannstand (m.o.h), magasin volum og nr. på tilhørende delfelt (nedbørfelt).
Databasen inneholder regulerte innsjøer, uavhengig av formålet med reguleringen(vannforsyning, kraftproduksjon)
Vernskog

I henhold til Skogbruksloven § 12, anses skog som vernskog når den tjener til vern for annen skog eller gir vern mot naturskader. Det samme gjelder områder opp mot fjellet, mot nord eller ut mot havet der skogen er sårbar og kan bli ødelagt ved feil skogbehandling.

Det er Statsforvalterens landbruksavdeling som har ansvar for forskrift og kartlegging av vernskoggrensene. Vernskog er samlet inn og er tilgjengelig for de områdene hvor data er sendt inn digitalt av Statsforvalterens landbruksavdelingen. Landbruksdirektoratet er nasjonal koordinator og fagmyndighet.
Beitebruk - Tapsprosent storfe sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser tapsprosent for sau og lam på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter TAPSPROSENT_SAU_LAM. Datasettet lastes ned for hele landet.
Vegetasjon - Beite for storfe - Utforming

Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon som viser vegetasjonsdekket delt inn i 3 beiteklassar for sau. Grunnlaget for inndeling er innhaldet av beiteplanter i vegetasjonstypane og hovedtrekk i sauen sine beitevanar. Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:20 000 til 1:50 000. Dekning varierer - rundt 25 000 km2 er kartlagt. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter  BEITESKRAV1.  Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREA_C.
Dyrkbar jord

Dyrkbar jord er et landsdekkende datasett som viser arealer som i dag ikke er fulldyrka jord, men som ut fra agronomiske vurderinger kan dyrkes opp til fulldyrka jord og som oppfyller kravene til jordkvalitet og klima for plantedyrking. 

Dyrkbar jord kan være registrert innenfor arealtypene overflatedyrka jord, innmarksbeite, skog, åpen fastmark og myr, slik disse er klassifisert i FKB-AR5. Tidligere fulldyrka arealer som har grodd igjen er inkludert, mens arealer som er bygd ned eller allerede dyrket opp er tatt ut.
Gjengroing

Tjensten viser modellert utmarksareal som kan gro igjen med skog. Modellene viser at omkring 16 % av landarealet i hele Norge kan bli tresatt, og da kommer eventuell gjengroing av innmark i tillegg. Særlig utsatt for gjengroing er fjell-, seter- og kystregionene.
 
Det er spesielt stor usikkerhet knyttet til gjengroing av forblåste områder langs kysten og i fjellet, bratte fjellsider med ras, snøtrykk og jordsig, myrområder i Trøndelagsfylkene, områder i nord med mye reinbeiting og angrep av bjørkemåler, samt i regioner med mye snø eller der isbreer har trukket seg tilbake. Dette er temaer som mangler kart av god oppløsning for Norge. I tillegg varierer kvaliteten på kartlagene som brukes som grunnlag for modelleringen, bl.a. ajourhold og detaljeringsgrad. Derfor vil noen områder som kan gro igjen ikke være identifisert, mens andre områder som ikke kan gro igjen vil være identifisert som gjengroingsareal. I originalartikkelen om kartmodellen er feilkildene og usikkerhetene beskrevet og analysert i detalj.
Jordkvalitet

Kartet jordkvalitet viser en vurdering av jordegenskaper som er viktig for den agronomiske bruken av jorda, samt jordbruksarealets hellingsgrad. Jordkvalitetskartet er beregnet uavhengig av klima og forutsetter at jorda er drevet i henhold til god agronomisk praksis. Jordbruksarealene delt inn i tre klasser; 1 - Svært god jordkvalitet; 2 - God jordkvalitet og 3 - Mindre god jordkvalitet.

Jordkvalitetskartet bygger på data som er fremskaffet gjennom en detaljert feltkartlegging av jordsmonnet basert på internasjonal metodikk og klassifikasjonssystem.

Rundt halvparten av Norges fulldyrka og overflatedyrka jord er jordsmonnskartlagt. Hovedvekten av det kartlagte området finnes på Sør-Østlandet, Trøndelag og Jæren. På enkelte steder er også også innmarksbeite kartlagt.
Beitebruk - Tapsprosent geit sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser tapsprosent for geit på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter TAPSPROSENT_GEIT. Datasettet lastes ned for hele landet.
Reindrift - Avtaleområde

Datasettet avgrenser områder hvor det i utgangspunktet ikke er reinbeiterettigheter, men hvor det er inngått avtale om reinbeite mellom grunneier og reindriftsutøver. Avtaleområder kan ligge både innenfor og utenfor det samiske reinbeiteområdet. Utenfor det samiske reinbeiteområdet er det krav om særskilt tillatelse til å utøve reindrift etter reindriftsloven § 8.
Jordressurser

Kartet Jordressurser inndeler jordkartlagte arealer i fire klasser basert på jordas egenskaper, helling, hyppig forekommende fjell i dagen samt innhold av stein- og blokk. Jordkartlagte arealer er rangert på en skal fra de aller beste egenskapene til de mindre gode egenskapene for jordbruk. Datasettet er et kunnskapsgrunnlag for arealplanlegging på ulike nivåer innen forvaltningen. Klima er ikke hensyntatt i rangeringen. 
Jordkartlagte arealer er inndelt inn i fire klasser: 1 = Svært gode jordressurser, 2 = Gode jordressurser, 3 = Middels gode jordressurser og 4 = Mindre gode jordressurser. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter jordressursklasser.
Jordressurser er fremstilt i målestokk 1:5000 og er tilpasset bruk i målestokker fra 1:5000 til 1:20 000.
SR16 - Skogressurskart 16x16 meter - Vektor

SR16 er et heldekkende datasett som gir oversikt over utbredelsen og egenskaper ved landets skogressurser. SR16 er delt opp i SR16R som er et rasterkart og SR16V som er et vektorkart.

Datasettet er fremstilt gjennom automatiske prosesser som en kombinasjon av eksiterende kart (AR5), terrengmodeller, 3D fjernmålingsdata (fotogrammetri og laser) og landsskogflater.

SR16 er fremstilt som et pikselkart (16 x 16 meter) og som et vektorkart som generaliserer pikselkartet til større figurer (polygoner) av relativ homogen skog. De fleste egenskapene i SR16V er beregnet som et gjennomsnitt av verdiene fra pikslene i SR16R.
Reindrift - Reindriftsanlegg

Datasettet reindriftsanlegg gir opplysninger om ulike typer gjerder, gjeterhytter og anlegg som er tilknyttet reindrifta. Retten til å utøve reindrift kan også gi rett til husvære, buer o.l. etter reindriftsloven § 21, og rett til å føre opp arbeids- og sperregjerder, slakteanlegg, broer og andre anlegg som er nødvendige for reindriften, etter reindriftsloven § 24. Gjerder og anlegg som skal bli stående ut over en sesong, kan ikke oppføres uten godkjenning av departementet.

Datasettet gir illustrasjon på stedfesting av ulike typer gjerder og anlegg i tilknyttet reindrifta. Dette kan være både linjer og punkter.
Reindrift - Reinbeiteområde

Datasettet avgrenser de seks reinbeiteområdene som til sammen utgjør det samiske reinbeiteområdet. Retten til å utøve reindrift innenfor disse områdene er eksklusiv for den samiske befolkning. Denne samiske særretten gjelder ikke utenfor disse områdene, hvor det kreves særskilt tillatelse for å utøve reindrift på egne og leide arealer. Et reinbeiteområde utgjør en administrativ enhet for flere reinbeitedistrikt. Statsforvalteren er forvaltningsmyndighet i reinbeiteområdene.
Reindrift - Restriksjonsområde

Datasettet avgrenser områder innenfor det samiske reinbeiteområdet hvor retten til å drive reindrift er begrenset på grunn av særlige rettsforhold.

Reindriftskartene er utarbeidet som et samarbeid mellom Landbruksdirektoratet, Statsforvalteren og det enkelte reinbeitedistrikt. Reindriftens arealbruk er dynamisk slik at datasettet ikke er fullstendig, men gjenstand for fortløpende revisjon.
FKB-AR5 - historiske versjoner

Datasettserien "FKB-AR5 - historiske versjoner" er årsversjoner av "FKB-AR5". For mer informasjon og tilgang, ta kontakt med NIBIO.

Ved bruk av årsversjoner til å sammenlikne arealressurser fra ett år til et annet, anbefaler vi å benytte årsversjoner fra de årene NIBIO har foretatt et periodisk ajourhold. Da bytter vi ut vei og vann og går over alt jordbruksareal i kommunen ved tolking av ortofoto, slik at vi får retter opp mye av endringene som har skjedd i hele perioden siden forrige periodiske ajourhold. 

Her finner dere informasjon og momenter som er viktige å ha med seg når en planlegger å se på endringer i arealressurskartet (AR5): https://nibio.no/tema/jord/arealressurser/arealressurskart-ar5/endringer-i-ar5?locationfilter=true

Se status for ajourhold av AR5 her: https://nibio.no/tema/jord/arealressurser/arealressurskart-ar5/sjekk-status?locationfilter=true
Landskap - Jordbruksregion

Landsdekkende datasett som viser en inndeling av landet i 10 Jordbruksregioner, dvs. landskapsregioner med felles jordbruksmessig karakter. Inndelingen tar utgangspunkt i grupperingen av de 45 landskapsregionene. Egenskap som skal brukes for å fremstille kartlaget heter RSL_JREG. Geografisk objekt er jordbruksregion. Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREALET.
Landskap i ruter

Den enkle strukturen i modellen gjør det mulig å gjennomføre en rekke ulike landskapsanalyser, for eksempel å teste hypoteser om aspekter ved landskapskarakter og landskapsendringer. Det er flere presentasjons- og analysemuligheter, deriblant analyser for gruppering av ruter som har lignende kombinasjoner av dataverdier. Ved å generalisere informasjon til rutenettet slik det er gjort her, får man et overordnet datasett der lokale detaljer nedprioriteres til fordel for de overordnede trendene.
Vegetasjon - Naturtyper

Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon som viser naturtyper som er viktig for biologisk mangfold og som helt eller delvis kan avledes fra vegetasjonskartet.  Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:20 000 til 1:50 000. Dekning varierer - rundt 25 000 km2 er kartlagt. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter TYPE1_BESK.  Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREA_C.
Kart over grå arealer

Kart over grå arealet er utviklet i samarbeidet mellom Miljødirektoratet, Kartverket, NIBIO og SSB.

Kartet er landsdekkende og viser grå arealer i henhold til Kommunal- og distriktsdepartementet sin definisjon;
«Arealer som allerede er tatt i bruk eller sterkt påvirket av menneskelig bygge- og anleggsaktivitet, inkludert bebyggelse, konstruksjoner, permanente overflater og tilhørende arealer.»

Rapport kan leses her
https://dokument.geonorge.no/nasjonale-standarder-og-veiledere/dokumentasjon-og-metode/kart-over-gr%C3%A5-arealer-sluttrapport/1/kart-over-gr%C3%A5-arealer-sluttrapport.pdf

Oversikt over arealklasser som er med i kartet kan leses her
https://register.geonorge.no/nasjonale-standarder-og-veiledere/dokumentasjon-og-metode/kart-over-gr%C3%A5-arealer-utvalg-fra-grunnkartet
Beitebruk - Sau sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser antall sau sleppt på beite i beiteområder til organiserte beitelag. Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter ANTALL_SAU. Datasettet lastes ned for hele landet.
Beitebruk - Tapsprosent sau sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser tapsprosent for sau på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter TAPSPROSENT_SAU. Datasettet lastes ned for hele landet.
Reindrift - Årstidsbeite - Høstvinterbeite

Høstvinterbeite er ett av fem datasett som til sammen beskriver reindriftens årstidsbeiter. Høstvinterbeite beskriver beiteområder for rein i sesongen mellom høst og vinter, og det skilles mellom tidlig høstvinterbeite og spredt brukte høstvinterbeiter.

Tidlig høstvinterbeite er de deler av høstvinterområdene som beites tidligst og som ofte pakkes til med snø og blir utilgjengelige for reinen utover vinteren. Beitene kan være utsatt for nedising i perioder hvor været veksler fra mildt til kaldt. Spredt brukte høstvinterbeiter er områder i tilknytning til tidlig høstvinterbeite, og som reinen benytter mer spredt. 

Reindrift er en nomadisk næring med en syklisk veksling mellom beiter tilpasset reinens krav i den enkelte årstid. Et reindriftsår er inndelt i fem ulike årstider med tilhørende årstidsbeiter. Årlige variasjonene i blant annet vær- og beiteforhold gjør at bruken av årstidsbeitene vil variere i både tid og utstrekning fra år til år.
SAT-SKOG

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5 og terrengmodellen DTM.
Nasjonalt grunnkart for arealanalyse

Grunnkartet er utviklet i samarbeid mellom NIBIO, SSB, Kartverket og Miljødirektoratet, og er ment som et felles datagrunnlag for ulike typer arealanalyser.

Datasettet bygger på eksisterende data fra det offentlige kartgrunnlaget (DOK), som viser arealressurs- og arealbruksdata, og innebærer ingen nykartlegging.  Kildedata som er brukt i denne versjonen var oppdatert per 01.01.2025. I tillegg til arealressurs- og arealbruksdata er det lagt inn økosysteminformasjon i henhold til Eurostats klassifikasjonssystem. Grunnkartet kan kobles med andre datakilder, som for eksempel arealplaner, og benyttes som grunnlag for ulike typer arealanalyser og arealregnskap. Les mer om datainnhold og metode under Prosesshistorie.


**Rapporter**

Utviklingen av Grunnkartet er dokumentert i flere rapporter, som beskriver metode, tilbakemeldinger og gjennomførte endringer.

* Alle endringer som er implementert i Årsversjon 2025 er samlet i rapporten [Nasjonalt grunnkart for arealanalyse - Årsversjon 2025](https://doi.org/10.21350/4m2k-7z04)

* Alle tilbakemeldinger til Testversjon 2 er samlet i rapporten [Nasjonalt grunnkart for arealanalyse, Testversjon 2 - Tilbakemeldinger og vurderinger](https://www.kartverket.no/globalassets/forskning-og-utvikling/rapporter/nasjonalt-grunnkart-for-arealanalyse-testversjon-2-tilbakemeldinger-og-vurderinger.pdf).

* Alle endringer som er implementert i Testversjon 2 er samlet i rapporten [Testversjon 2 - Nasjonalt grunnkart for bruk i arealregnskap](https://hdl.handle.net/11250/3185743)

* Alle tilbakemeldinger til Testversjon 1 er samlet i rapporten [Grunnkart for bruk i arealregnskap - Tilbakemeldinger, vurderinger og anbefalinger](https://www.kartverket.no/globalassets/forskning-og-utvikling/rapporter/rapport-grunnkart-for-bruk-i-arealregnskap-tilbakemeldinger-vurderinger-og-anbefalinger-2.pdf).

* Les mer om metode og bruk av Grunnkartet i rapporten [Grunnkart for bruk i arealregnskap](https://hdl.handle.net/11250/3120510)
Reindrift - Konvensjonsområde

Datasettet viser administrative grenser for svenske reineieres (samebyers) beiteområder i Norge, fastsatt i forskrift om beiteområder for svensk rein i Norge, jf. grensereinbeiteloven. Samebyer i Sverige er økonomiske og administrative enheter med eget styre, i likhet med reinbeitedistrikter i Norge.
Konvensjonsområde anbefales brukt sammen med to andre datasett som viser svenske reineieres rettigheter i Norge, “Reindrift - Samebyrettsavgjørelse” og “Reindrift - Samebyavtale”.
Reindrift er en nomadisk næring med en syklisk veksling mellom beiter tilpasset reinens krav i den enkelte årstid. Årlige variasjoner i blant annet vær- og beiteforhold gjør at bruken av årstidsbeitene vil variere i både tid og utstrekning fra år til år.