AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Differanse i topptursesongens lengde, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig antall toppturskidager i året mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Toppturskidager defineres som gjennomsnittlig antall dager per år med snømengde over 120 mm (tilsvarer snødybde cirka 50 cm, når tettheten settes til 0,25 kg/L).
Differanse i frostdager i starten av vekstsesongen for år eller sesonger, median for periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med medianen fra 1991–2020

Endring i antall dager med minimumstemperatur under 0 grader (tasmin<0 °C) i starten av vekstsesongen, for 1x1 km romlig oppløsning. Antall dager er beregnet for hvert enkelt år og endringene er mellom medianen av referanseperioden (1991-2020, se også MET rapport 9/2025) og en fremtidsperiode. Starten av vekstsesongen varer til 1. juli eller til slutten av vekstsesongen når den er tidligere enn 1. juli. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Tidlig oppdagelse og varsling av fremmede arter 2020

Survey of plants and insects for early detection of new alien species in early establishment in Norwegian nature. 25 sites (250 x 250 m) in South-east Norway were surveyed in 2020, where alien vascular plants were surveyed in field by experienced botanists (5 hour upper time limit) and insects were sampled by malaise traps during July and August. Coleoptera and Lepidoptera were identified morphologically from 10 samples (all 100 samples from the malaise traps were analysed by DNA-metabarcoding, data not presented here but stored in a separate database at NINA).
Planlagt utbyggingsareal i Norge

NINA har i samarbeid med Nordfjord EDB, NIBIO og Agder Fylkeskommune undersøkt hvor store arealer som er avsatt til framtidig utbygging i gjeldende arealplaner etter plan- og bygningsloven, men som ikke enda er bygget ut. Disse områdene kaller vi arealreserver for utbygging. Vi har brukt oppdaterte, offisielle og offentlig tilgjengelige data for kommunale arealplaner etter plan- og bygningsloven for å estimere arealreserver for utbygging. Resultatet er et geografisk datasett som indikerer planlagte, men ikke utbygde, utbyggingsområder i kommunene. Datasettet inneholder resultater fra planlegging på flere detaljnivåer fra detaljerte reguleringsplaner til oversiktsplaner (kommuneplanens arealdel). Oversikten gjelder kategoriene bolig, fritidsbolig og næringsformål. Kategoriene samferdsel, idrettsanlegg og energianlegg er ikke inkludert i kartet.
Kartet er basert på digitale plandata i Geonorge. Det er stor variasjon mellom kommunene i alder og kvalitet på slike plandata. Kartet må derfor oppfattes som en usikker indikasjon på hvor planlagt utbyggingsareal finnes. Kartet kan forbedres med bedre og mer oppdaterte data fra kommunene. For det enkelte område er det alltid kommunen som har oversikt over gjeldende planstatus og tillatt arealbruk.
Metode og resultater er beskrevet i NINA Rapport 2310 Planlagt utbyggingsareal i Norge.
Differanse i tropenattsdøgn for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall døgn med minimumstemperatur over eller lik 20 grader (tasmin>=20 °C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i 2-års returverdi for vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig 2-år returverdi av døgnmiddelvind mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i døgn med svært kraftig nedbør for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med nedbør over 99,7 persentil for hele året (pr>99,7p) for referanseperioden, mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i vekstgraddager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i sum av graddager over 5 grader (tas>5°C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Vekstgraddager, også kalt vekstgradtall, er døgnet sin varmesum og er et mål på hvor gode forhold det er for planters vekst. Varmesummen til en dag er definert som antall grader døgnmiddeltemperaturen ligger over en terskelverdi (som her er tas > 5 ºC). Basert på døgnnormaler for temperatur.
Differanse i døgn med mye vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med middelvind over 10 m/s (sfc > 10m/s), mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i energigraddager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i sum av graddager under 17 grader (tas<17°C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Basert på døgnnormaler for temperatur.
Ortofoto Varanger CIR 2024

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart og kan knyttes til et referansesystem. Ortofoto er inndelt i ulike ortofotostandarder egnet til forskjellige formål. Ortofoto «infrarødt» er opptak der en av fargekanalene er erstattet med opptak i det nærinfrarøde området, og bildene er spesielt egnet til vegetasjonskartlegging. Bakkeoppløsning varierer fra 0,1 m - 0,5 m. Nøyaktighet varierer fra ± 0,35 - 2 m.
Pyrenomycetoid Ascomycota on plants new to Norway

Dataset with Pyrenomycetoid Ascomycota on plants new to Norway. A NCBI species project ” Pyrenomycetoide sekksporesopper i planter 13-21”. The project objectives are to survey fungal (Ascomycota) species on bark of trees and on herbs and vascular plants in Norway.
Particulary focusing on classes Dothideomycetes, Sordariomycetes and Eurotiomycetes. The dataset also include a few European findings from collaborators
Varighet av hydrologisk tørke for 15. juni til 15. oktober, midlet over perioden 1991–2020

Gjennomsnittlig tørkevarighet for 15. juni til 15. oktober, for perioden 1991-2020, for 1x1 km romlig oppløsning. Tørkevarighet representerer hydrologisk tørke og er definert som antall sammenhengende dager med avrenning under 30-persentilen for referanseperioden. Beregningen er basert på 11-dagers glidende midling av daglig avrenning.
NORA3 hindcast data for atmosfæreparametre i flere høyder med 3 timers frekvens, versjon 3

Atmosfæreparametrene i NORA3 er produsert ved å kjøre den ikke-hydrostatiske atmosfæremodellen HARMONIE-AROME (Seity et al., 2011, Bengtsson et al., 2017, Muller et al., 2017) med 3 km horisontal gitteravstand og 65 vertikalnivåer. Modellen kjøres fire ganger daglig med en prognoselengde på 9 timer hver. Hver kjøring starter med tilstanden fra den forrige kjøring tilpasset bakkeobservasjoner ved hjelp av dataassimilasjon. Modellen drives av den globale reanalysen ERA-5 (https://climate.copernicus.eu/climate-reanalysis). Den kontinuerlige historiske tidsserien som utgjør hindcastdatasettet er satt sammen av prognosetidene 4-9 fra hver av de fire daglige kjøringer. NORA3 hindcast data for atmosfæreparametre i flere høyder med 3 timers frekvens inneholder sjøtemperatur samt vind, temperatur og relativ fuktighet som er beregnet til et utvalg av høyder over overflaten etter modellen er kjørt.
Tetraonid line transect surveys from Norway: Data from Fjellstyrene

The dataset originates from a line transect survey program on the land managed by Fjellstyrene (Mountain boards) carried out from 2000- and onward. The surveys are part of a national program - Hønsefuglportalen (http://honsefugl.nina.no), operated in close collaboration among NINA (www.nina.no), Nord University (www.nord.no), Inland Norway University of Applied Sciences (www.inn.no) as well as landowners responsible for grouse management on their properties (state-owned land on Finnmarkseiendommen (FeFo), Statskog, and Fjellstyrene, as well as several private landowners).
In general, NINA offers common e-infrastructure for data entry, data curation, management of users and communication from the project (http://honsefugl.nina.no). NINA together with the involved universities are offering advice regarding sampling design, and has developed a standard field protocol used by all participating stakeholders. The specific part of the program carried out on the land managed by Fjellstyrene is operated in collaboration between the Inland Norway University of Applied Sciences and each manager in Fjellstyrene, with clear and distinct allocation of tasks and responsibilities between the parties. Managers are responsible for conducting field work, as well as final decisions regarding allocation of transect lines among study areas.
Surveys are carried out mainly by volunteer personnel instructed to follow standardized field protocols. Field work is carried out annually in August, with a team of two persons following pre-defined transect lines, using trained pointing dogs to search both sides of the transect line. When birds are observed, species, cluster size (separated into age- and sex classes), perpendicular distances from the transect line to the observed cluster of birds, GPS coordinates of the clusters and time of day are recorded. In addition, length (and geographical position) of the transect line is recorded, as well as some other auxiliary data.
Differanse i døgnlig temperaturspenn for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig forskjell mellom minimumstemperatur og maximumstemperatur (ca 2 meter over bakken) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i vekstgraddager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i sum av graddager over 5 grader (tas>5°C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Vekstgraddager, også kalt vekstgradtall, er døgnet sin varmesum og er et mål på hvor gode forhold det er for planters vekst. Varmesummen til en dag er definert som antall grader døgnmiddeltemperaturen ligger over en terskelverdi (som her er tas > 5 ºC). Basert på døgnnormaler for temperatur.
Differanse i 2-års returverdi for vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig 2-år returverdi av døgnmiddelvind mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Ortofoto Helgeland 2024

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer og er oppgitt i metadataene. For prosjekter gjennomført før 2020, vil nøyaktigheten variere fra 0,5-2 m avhengig av bakkeoppløsning og benyttet terrengmodell. Fra 2020 er nøyaktigheten til produktet oppgitt i metadatainformasjonen.
Differanse i varighet av hydrologisk tørke for 15. juni til 15. oktober, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig tørkevarighet 15. juni til 15. oktober mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Tørkevarighet er definert som antall sammenhengende dager med avrenning under 30-persentilen for referanseperioden. Beregningen er basert på 11-dagers glidende midling av daglig avrenning.
Differanse i nullgradspasseringer for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager som lufttemperaturen krysser null grader (tasmax>0 og tasmin<0) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Tetraonid line transect surveys from Norway: Data from Statskog

The dataset originates from a line transect survey program on the land managed and owned by Statskog in Norway, carried out from 2006- and onward. The surveys are part of a national program - Hønsefuglportalen (http://honsefugl.nina.no), operated in close collaboration among NINA (www.nina.no), Nord University (www.nord.no), Inland Norway University of Applied Sciences (www.inn.no) as well as landowners responsible for grouse management on their properties (state-owned land on Finnmarkseiendommen (FeFo), Statskog, and Fjellstyrene, as well as several private landowners).
In general, NINA offers common e-infrastructure for data entry, data curation, management of users and communication from the project (http://honsefugl.nina.no). NINA together with the involved universities are offering advice regarding sampling design, and has developed a standard field protocol used by all participating stakeholders. The specific part of the program carried out on Statskog's property is operated in collaboration between NINA and Statskog, with clear and distinct allocation of tasks and responsibilities between the parties. Statskog is responsible for conducting field work, as well as final decisions regarding allocation of transect lines among study areas.
Surveys are carried out mainly by volunteer personnel instructed to follow standardized field protocols. Field work is carried out annually in August, with a team of two persons following pre-defined transect lines, using trained pointing dogs to search both sides of the transect line. When birds are observed, species, cluster size (separated into age- and sex classes), perpendicular distances from the transect line to the observed cluster of birds, GPS coordinates of the clusters and time of day are recorded. In addition, length (and geographical position) of the transect line is recorded, as well as some other auxiliary data.
Differanse i nordiske sommerdager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med maksimumstemperatur over eller lik 20 grader (tasmax>=20 °C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i 100-års returverdi for vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig 100-år returverdi av døgnmiddelvind mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Daglig gjennomsnittlig Barents 2.5 km hindcast fra 2010 til 2018

Daglig gjennomsnitt hindcast fra Barents 2.5 km modellen fra 2010 til 2018. Barents 2.5 km er en koblet hav- og sjø-is ensemble prediksjons-modell. Det er MET Norges hoved prognose-modell for havstrømmer og sjøis i Barentshavet og rundt Svalbard. Modellen er basert på METROMS (https://github.com/metno/metroms) som implementerer en kopling mellom hav-komponenten (ROMS) og sjøis-komponenten (CICE).
Differanse i varighet av hydrologisk tørke for 15. juni til 15. oktober, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig tørkevarighet 15. juni til 15. oktober mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Tørkevarighet er definert som antall sammenhengende dager med avrenning under 30-persentilen for referanseperioden. Beregningen er basert på 11-dagers glidende midling av daglig avrenning.
Differanse i maksimumstemperatur for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittet av hvert døgns høyeste lufttemperatur (ca 2 meter over bakken) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Topptursesongens lengde, midlet over perioden 1991–2020

Topptursesongens lengde, for perioden 1991-2020, for 1x1 km romlig oppløsning. Topptursesong er definert som gjennomsnittlig antall døgn per år med snøvannekvivalent over 120 mm (tilsvarer snødybde cirka 50 cm, når tettheten settes til 0,25 kg/L).
ARKO Overvåking kalklindeskog

Overvåking kalklindeskog, ARKO-prosjektet. Observasjoner av jordboende sopp i 30 overvåkingslokaliteter + Dronningberget NR, basert på to registreringer pr. år fra de første to omløp av overvåking, 2013-2015 og 2019-2021.
Signerte kontrakter med norsk deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon Horisont 2020

Datakilde er EU-Kommisjonens database, eCorda, formidlet via Norges Forskningsråd. 
Datasettet omfatter;
-detaljerte data fra den norske deltakelsen i signerte kontrakter i Horisont 2020, inkludert prosjekter som er avsluttet. Data fra søknader som  er innstilte for finansiering, men som ennå ikke har blitt til signerte kontrakter, inngår ikke.
-data fra oppstarten av Horisont 2020 (2014-2020) og fram til dato.
-kun data for organisasjoner som er offisielle deltakere, dvs. som har signert kontrakten (beneficiary), og ikke for evt. tredjeparter (de signerer ikke kontrakten). 

Alle beløp er oppgitt i Euro.


---

Formål: Offentliggjøring av data fra norsk deltakelse i Horisont 2020.
Statistikk- og tabellbank for Akershus fylkeskommune

Her har vi samlet informasjon om Akershus og kommunene i fylket fra ulike kilder for å gjøre det enklere å finne relevant og oppdatert statistikk. I statistikk- og tabellbanken for Akershus fylkeskommune finner du også enkle verktøy for å analysere og presentere statistikk ved hjelp av tabeller, kart og grafer. Vi har valgt å presentere totalt åtte hovedtemaer, herunder befolkningsutvikling, helse, kultur, sysselsetting og samferdsel. Statistikken gir blant annet relevant informasjon knyttet til forventninger i folkehelseloven. De fleste datasettene er på kommunenivå, men vi har også datasett presentert per veikorridorer, transportmidler og videregående skoler. Våre kilder er blant annet Statistisk sentralbyrå, Akershus fylkeskommune, Ruter AS, Folkehelseinstituttet og Statens vegvesen Region Øst. Samferdselsdata er hentet fra PROSAM-samarbeidet.
Oslo kommune: Byrådets økonomiplan 2013-2016 og bystyrets budsjettvedtak

Oslo kommune legger ut både byrådets forslag til budsjett og økonomiplan og bystyrets endelig vedtatte budsjett og reviderte økonomiplan som åpne data. Datasettene er publisert på byrådsavdelingens nettsider, som excelfiler og csv-filer
Kandidatkåring for Harstad kommune

Valgresultatet fra kommunestyrevalget 2011 i Harstad kommune. Kandidatkåringen viser hvem som ble valgt inn i kommunestyret. Datasettet er publisert på datahotellet, og inneholder kandidatnummer, parti, kandidatnavn, fødselsår, stemmetillegg, personstemmer, slengere, totalt og status (valgt eller vara)
Overordnet vurdering av områder i tråd med unntak fra reguleringskrav - Frogn kommune

Kartlaget viser en overordnet vurdering av områder som er i tråd med alle unntak fra reguleringskravet,  jf. § 3 i Kommuneplan for Frogn 2023-2035, vedtatt 19.06.2023.

For å avklare konkret om unntaket fra plankrav kan benyttes, må det alltid gjøres en konkret vurdering av den aktuelle eiendommen opp mot det konkrete tiltaket som ønskes/blir omsøkt.

Følgende faktorer er ivaretatt:
- Arealbruk er avsatt til boligformål
- Utenfor Hensynsone H310 og H320
- Maks 500 m gangavstand langs trafikksikker forbindelse til bussholdeplass med hyppige avganger
- Inntil 2 km gangavstand til skole
- Utenfor Rød støysone
Early detection of alien arthropod species in Norway

The initial goal of the project is to detect new alien species in early establishment phase in Norwegian nature.
Insects and other arthropods have been sampled from urban and suburban sites in southeast-Norway.
The trap collects flying insects passively in a bottle with 96% ethanol and is emptied once every four weeks, from May to September.
All arthropods in the samples are identified by DNA-metabarcoding. DNA is extracted from the samples using a soft lysis method, which extracts DNA from the specimens without destroying them. 
The COI-region is then amplified from the extracted DNA and sequenced. The sequences are then filtered and quality checked and identified through matching with an in-house database of reference sequences.
Oversikt kritiske punkter

DOKUMENTKODE: 10212961-RIVASS-RAP-001

Kartlegging av kritiske punkter i bekker og bratte vassdrag

Det er viktig å poengtere at metodikken som benyttet på dette oppdraget for å identifisere kritiske punket i et vassdrag, er en forenklet metode og kun gir en indikasjon på hvor vann kan samles. Analysen er gjort uten å ta hensyn til kapasiteten av kulverter, og det antas at alt vann fra vassdraget samles seg opp oppstrøms det kritiske punktet. Beregningsmetodikken kan både føre til under- og overestimering av faktiske flomforhold, og er ikke en erstatning for flomsonekartlegging eller mer nøyaktig beregningsmetodikk. Resultatet vil også avhenge av kvaliteten på digitale terrengmodellen benyttet for analysen, dvs., oppløsningen og vertikale nøyaktigheten av terrengmodellen. Resultatet fra dette oppdraget bør derfor brukes med forsiktighet.
Temaplan overvann Kongsberg kommune – avrenningslinjer med nedbørfelt med størrelse mellom 0,5 og 5,0 ha

Avrenningslinjer med nedbørfelt med størrelse mellom 0,5 og 5,0 hektar. Datasettet ble produsert i forbindelse med utarbeidelse av temaplan overvann (datert 19.08.2018). Temaplanen finnes tilgjengelig på kommunens hjemmesider: kongsberg.kommune.no.

Datasettet dekker de tettest bebygde områdene i Kongsberg kommune, omkring Kongsberg sentrum og Hvittingfoss.