AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Stedfestingsdata for ledningsnett som er påvist eller avdekket

Datasettet inneholder stedfestet informasjon om påviste eller avdekkede ledninger som er dokumentert i henhold til standarden «Stedfesting av ledninger og andre anlegg i grunnen, sjø og vassdrag», versjon 1.0, utgitt januar 2019. Det vil si at det inneholder informasjon om ledninger som er påvist eller avdekket, og dokumentert i henhold til standarden. Tilgang til datasettet skjer etter forespørsel til ledningseier, og forutsetter at det er et saklig behov for slike data.
Ruteplanlegger for bil

Ruteplanlegger for bil har navigerbart vegnett fra NVDB, og API som gir reiserute  mellom to punkt med mulige viapunkter. Reiseruta tar hensyn til bruksklasse og høydebegrensninger og vil dermed også gi ruter for tungbil. Ruteplan APIet gir også informasjon om forskjellige objekter på ruta som  vegarbeid, hendelser, kamera og værstasjoner, rasteplass, døgnhvileplass , ferge  med mer. Se dokumentasjon for full oversikt. 

Ruteplantjenesten for bilkjøring beregner opp til tre ulike reiseruter mellom to punkter.  Data returneres som en JSON struktur der hvert ruteforslag er et geojson-element.

Dataene er fritt tilgjengelige gjennom dette API-et og kan benyttes uten kostnad, forutsatt at Statens Vegvesen oppgis som kilde. 
Du må kontakte vegvesenet ( ruteplan at vegvesen.no ) for å få opprettet brukernavn og passord for tjenesten. 
Vi har en grense på 2500 kall per dag, og misbruk kan føre til blokkering av bruker. 

URL til dokumentasjon av tjenesten: https://www.vegvesen.no/ws/no/vegvesen/ruteplan/routingservice_v3_0/open/routingService/openapi/index.html

Vi har laget en enkel webklient for tjenesten som test/demo http://ruteplantestklient.vegdata.no  SVV vil endre på testklienten når vi ønsker og uten varsling.

Ruteplantjenesten brukes også i http://vegvesen.no/trafikk
Sjøkart - elektroniske (ENC)

ENC (Electronic Navigational Charts) er den internasjonale betegnelsen for offisielle elektroniske sjøkart. I Norge er det Kartverket som er sjøkartmyndighet, og produserer og oppdaterer landets offisielle elektroniske sjøkart (ENC-er).

En ENC er et vektorkart som inneholder all informasjon som er nødvendig for sikker seilas. Disse elektroniske sjøkartene er fremstilt i henhold til den internasjonale hydrografiske organisasjonen (IHO) sin standard for utveksling av digital sjøkartinformasjon, S57.
Nåværende og fremtidige tollavgiftssatser / Current and future customs duty for imports

Gjeldende og fremtidige tollavgiftssatser for landbruksvarer, tekstilvarer, og andre varer som krever tollavgift ved innførsel. Tollavgiftssats deklareres med kode TL1. Deklarasjonens rubrikk 47. 

 Current and future customs duty for textiles, foodstuffs and other goods that require a customs duty when importing. Customs duty is declared with code TL1 in box 47 of the customs declaration.
Faresonekart for skred i bratt terreng

Planlagt iverksetting fra 15. august. Datasettet vil da erstatte "Skredfaresoner"

«Faresonekart for skred i bratt terreng» består av detaljerte skredfareutredninger/-kartlegginger som skal avdekke den reelle skredfaren og dokumentere om et område oppfyller sikkerhetskravene i Byggteknisk forskrift (TEK17 § 7-3) (https://www.dibk.no/regelverk/byggteknisk-forskrift-tek17/7/7-3/). Skredfaren kvantifiseres som nominell årlig sannsynlighet (≥1/100, ≥1/1000 og ≥1/5000) og presenteres i et faresonekart, med tilhørende skredfarerapport. 

Datasettet er en sammenstilling av prosjekter utført av eller for NVE, samt av andre aktører som har fulgt NVEs veileder "Utredning av sikkerhet mot skred i bratt terreng": https://veiledere.nve.no/utredning-av-sikkerhet-mot-skred-i-bratt-terreng/hvordan-utfore-en-skredfareutredning/ (UKS).
Veilederen dekker kartlegging av skredtypene steinsprang-, stein-, snø-, sørpe-, jord- og flomskred. 

Datasettet inneholder også eldre rapporter/faresoner som ikke nødvendigvis oppfyller dagens veileder/krav.

NVE kartlegger utvalgte områder prioritert etter "Plan for skredfarekartlegging" (https://publikasjoner.nve.no/rapport/2011/rapport2011_14.pdf), med hovedvekt på eksisterende bebyggelse og områder der mennesker oppholder seg. Det finnes en kartbasert oversikt (https://nve.maps.arcgis.com/apps/webappviewer/index.html?id=2e2412461a9d4ef6ac370edaa09a0a1e) over hvilke kommuner som er eller skal bli kartlagt i statlig regi. I tillegg utføres mange kartlegginger av konsulenter for kommuner, offentlige etater, private selskaper og privatpersoner, ofte som grunnlag for plan- og byggesaker. For enkelte områder er kun én faresone tilgjengelig (f.eks. 1000-årsfaresone), typisk når utredningen gjelder en spesifikk sikkerhetsklasse. Etter innføring av pliktig innmelding av grunnundersøkelser og naturfareutredninger fra 01.01.2025, har tilfanget av faresonekart økt betydelig.

Eksterne utredninger der NVE ikke er oppdragsgiver blir kun tilrettelagt for kart-presentasjon av NVE. NVE har ikke vurdert den faglige kvaliteten eller datagrunnlaget. Bruk av data og rapporter skjer derfor på eget ansvar og NVE fraskriver seg ansvar for feil og mangler i rapportene og i de digitale dataene. Det er en forutsetning at tilhørende rapporter gjennomgås nøye før faresoner tas i bruk, og at brukeren, eventuelt ved hjelp av konsulent, vurderer kvalitet og egnethet for formålet.

Datasettet erstatter "Skredfaresoner" 
Viktigste nyheter er:
Nye objekttyper: Påvirkningsområde og Skreddimensjonerende (punkt for visuell visning av skredtype)
Ny egenskap: HensynTilSkog (ja/nei), gir info om faresoner kartlagt uten hensyn til dagens skog.
Nye tegneregler (WMS) for punktene over og mulighet for detaljert visning av faresoner for hver enkelt skredtype. Det er fortsatt visning av faresoner over samlet skredfare for alle skredtyper i bratt terreng.
Grunnboken

Grunnboken er et offentlig register over tinglyste rettigheter og heftelser i fast eiendom og borettslagsandeler. Ved tinglysing får man rettsvern etter prinsippet om "først i tid, best i rett". For mer informasjon se http://www.kartverket.no/eiendom/eiendomsinformasjon/grunnboken/.
Matrikkelen, Norges offisielle eiendomsregister

Matrikkelen er Norges offisielle register over fast eiendom, herunder bygninger, boliger/bruksenheter og offisielle adresser.
Matrikkelen er regulert av matrikkelloven som trådte i kraft 1.1.2010 og erstattet den tidligere delingsloven. 

Matrikkelen inkluderer også data fra tinglysingen, folkeregisteret, enhetsregisteret, grunnforurensing og kulturminner.
ESS11 - integrated file, edition 4.2

The European Social Survey (ESS) is an academically driven, cross-national survey, founded in 2001. It has been administered in 40 countries to date. The survey measures the attitudes, beliefs and behaviour patterns of diverse populations in more than thirty nations. The main aims of the ESS are to:

• operate a Research Infrastructure providing high quality data measuring change (and stability) over time within and between European countries in their living conditions, social structure, public opinion and attitudes;
• practise and promote the highest scientific standards in cross-national comparative research in the social sciences;
• continue the development of ESS infrastructure through ongoing methodological research and innovation;
• facilitate training in the effective use of ESS data;
• ensure the visibility, accessibility and reach of ESS data among researchers in the social sciences and beyond, policy makers and the wider public, at both the national and international levels.

The survey involves strict random probability sampling, aims for a high response rate and uses rigorous translation protocols. 

The 11th ESS round covers 31 countries.

ESS data collection is based on an hour-long face-to-face interview. The survey includes questions on a variety of core topics repeated from previous rounds of the survey and two modules developed for Round 11. These are “Gender in Contemporary Europe: Rethinking Equality and the Backlash” and “Social Inequalities in Health and their Determinants”. The latter is a partial repeat of a module from Round 7. 

In ESS11, Czechia was conducted as a self-completion survey. The data and documentation are available in the Country Documentation section for Czechia.

From Round 7 the ESS has been legally established as a European Research Infrastructure Consortium (ERIC). Central costs are funded through ESS ERIC membership fees (Members, Observers and Guests), while costs of fieldwork and national coordination are funded nationally.
Ortofoto Kristiansand og Arendal GSD7 MOF 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Høydedata Folgefonna Sørfjorden nord 5pkt 2025

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Høydedata Stavanger-MGK-ALB Pilot 2021

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Ortofoto NVE Valldøla 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Ortofoto NVE Frafjordåna 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Ortofoto NVE Vikedalsåna 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Ortofoto NVE Dirdalsåna 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Høydedata Folgefonna Sørfjorden sør 5pkt 2025

Høydedata gir en detaljert beskrivelse av terreng og overflate. Dataene er etablert som punktskyer fra flybåren laserskanning eller matching fra flybilder. Punktskyene har varierende tetthet (punkt/m2 ) tilpasset ulike formål. Fra punktskyene er det generert høydemodeller på grid-format av terreng (DTM) og overflate (DOM).
Nåværende og fremtidige tilleggstollavgiftssatser / Current and future increased customs duty for imports

Gjeldende og fremtidige tilleggstollavgiftssatser for landbruksvarer og andre varer som krever tilleggstollavgift ved innførsel. Tilleggstollavgiftssats deklareres med kode TT1. Deklarasjonens rubrikk 47. 

 Current and future increased customs duty for foodstuffs and other goods that require increased customs duty when importing. Customs increased duty is declared with code TT1 in box 47 of the customs declaration.
Ortofoto NVE Jostedøla-Gaupne 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Ortofoto NVE Ørstaelva 2026

Midlertidig ortofoto er en foreløpig leveranse av et ortofoto som benyttes under arbeidet med kontroll av kartkonstruksjon. Produktet er automatisk generert og har en lavere nøyaktighet en det endelige ortofotoet. Midlertidig ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer fra 0,04 m til 0,5 m. Tidligere ble midlertidig ortofoto kalt rektifiserte bilder.
Stedfestingsdata for ledningsnett som er etablert eller flyttet

Datasettet inneholder stedfestet informasjon om etablerte eller flyttede ledninger som er dokumentert i henhold til standarden «Stedfesting av ledninger og andre anlegg i grunnen, sjø og vassdrag», versjon 1.0, utgitt januar 2019. Det vil si at det inneholder informasjon om ledninger og koplingsobjekter som er etablert eller flyttet, og dokumentert i henhold til standarden.  Tilgang til datasettet skjer etter forespørsel til ledningseier, og forutsetter at det er et saklig behov for slike data.

Aktuell produktspesifikasjon skal følges når stedfestet informasjon om ledninger utleveres i henhold til Ledningsregistreringsforskriftens §5 eller § 6.
Tetraonid line transect surveys from Norway: Data from Finnmarkseiendommen (FeFo)

The dataset originates from a line transect survey program in Finnmark county in northern Norway carried out from 2000- and onward. The surveys are part of a national program - Hønsefuglportalen (http://honsefugl.nina.no), operated in close collaboration among NINA (www.nina.no), Nord University (www.nord.no), Inland Norway University of Applied Sciences (www.inn.no) as well as landowners responsible for grouse management on their properties (state-owned land on Finnmarkseiendommen (FeFo), Statskog, and Fjellstyrene, as well as several private landowners).
In general, NINA offers common e-infrastructure for data entry, data curation, management of users and communication from the project (http://honsefugl.nina.no). NINA together with the involved universities are offering advice regarding sampling design, and has developed a standard field protocol used by all participating stakeholders. The specific part of the program carried out on FeFo's property is operated in collaboration between NINA and FeFo, with clear and distinct allocation of tasks and responsibilities between the parties. FeFo is responsible for conducting field work, as well as final decisions regarding allocation of transect lines among study areas.
Surveys are carried out mainly by volunteer personnel instructed to follow standardized field protocols. Field work is carried out annually in August, with a team of two persons following pre-defined transect lines, using trained pointing dogs to search both sides of the transect line. When birds are observed, species, cluster size (separated into age- and sex classes), perpendicular distances from the transect line to the observed cluster of birds, GPS coordinates of the clusters and time of day are recorded. In addition, length (and geographical position) of the transect line is recorded, as well as some other auxiliary data.
Differanse i 30-års returverdi for vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig 30-år returverdi av døgnmiddelvind mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i vintersesongens lengde for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med gjennomsnittlig lufttemperatur under null grader (tas<0 °C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Basert på døgnnormaler for temperatur, for 1x1 km romlig oppløsning.
Differanse i største årlige snømengde, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig årlig maksimal snømengde (mm vann snøen representerer den dagen i året det er maksimalt med snø) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. (kg m-2 tilsvarer mm)
Differanse i våte dager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med nedbør over eller lik 1 mm (pr>=1 mm) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Endring i middelvind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Prosentvis endring i gjennomsnittlig vind (ca 10 meter over bakken) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Endring i middelvind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Prosentvis endring i gjennomsnittlig vind (ca 10 meter over bakken) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Skisesongens lengde, midlet over perioden 1991–2020

Skisesongens lengde, for perioden 1991-2020, for 1x1 km romlig oppløsning. Skisesong er definerert som gjennomsnittlig antall døgn per år med snøvannekvivalent over 60 mm (tilsvarer snødybde cirka 25 cm, når tettheten settes til 0,25 kg/L).
HjerkinnPRO restoration of removed roads

HjerkinnPRO: restoration of removed roads. The roads at the Hjerkinn military training area in Dovrefjell, Central Norway, were constructed during the 1960s by adding crushed stone and gravel on top of undisturbed terrain and vegetation. In 2002, a pilot project removing 1.2 km of roads was initiated. An ecological monitoring program was established to evaluate the recovery of the vegetation following removal using different restoration treatments. The pilot project was established along three road sections (sites). To remove the roads in August 2002, a shell-proof excavator first removed the crushed stone down to the original terrain surface. Then the upper soil layer was stirred down to 20 cm as the excavator grab lifted the compressed surface. Four restoration treatments were tested: (1) Soil preparation by stirring as described above (Soil treatment), (2) Fertilization, where 20 g/m2 of granulated N-K-P fertilizer was added to the stirred topsoil, (3) Fertilization and seeding, where 7 g/m2 of commercial seeds of Festuca rubra were added to the stirred and fertilized topsoil. In addition, a fourth restoration treatment, in which the added gravel was not removed, but the topsoil and gravel were stirred together, was tested (No removal of gravel) at two of the three sites. At all sites, vegetation turfs (≤ 1 m2 in size) were transplanted from nearby road margins, at a 5‒10 m planting distance.
Differanse i 5-års returverdi for vind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig 5-år returverdi av døgnmiddelvind mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Endring i fordampning for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Prosentvis endring i gjennomsnittlig fordampningsum mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Endring i middelvind for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Prosentvis endring i gjennomsnittlig vind (ca 10 meter over bakken) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Monitoring Melitaea cinxia on Rauer Norway

This project contains data collected in conjunction with the project Monitoring of Melitaea cinxia on Rauer, Norway. The project was established in 2022 and aims to study the effects of different management practices on vegetation, and as such habitat suitability for M. cinxia. In short, 10 permanent vegetation plots (1 m2) were established at two 40 x 40m sites on the island of Rauer, which is a known locality for M. cinxia. Additional plots were established around any winternests of M. cinxia found within each of the 40 x 40 m sites. At each plot, the cover of all vascular plants and vegetation parameters (e.g., vegetation cover, vegetation height) was recorded. In 2022, the dataset contained 32 plots. In 2023, all 20 permanent plots were revisited. Six of these had received treatment in the form of mowing or shrub removal. In addition, 15 temporary plots were analysed. in 2023, the dataset contained 35 plots. In 2024, all permanent plots were revisited and a simplified vegetation analysis performed.
Endring i nedbørmengde på våte dager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Prosentvis endring i gjennomsnittlig nedbørsum på våte dager (pr >= 1mm) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Differanse i døgn med svært kraftig nedbør for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med nedbør over 99,7 persentil for hele året (pr>99,7p) for referanseperioden, mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.