AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Vannverk - transportsystem_innrapportering

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for: 2. Transportsystem_innrapportering. I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre data for drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten.
Kjøttkontrollhistorikk - Registreringer ved kontroll av slakteskrotter på slakterier (post mortem)

Diagnoser og observasjoner i hht kodeverk gjort ved Mattilsynets kjøttkontroll av slakteskrotter på slakterier for storfe, svin, sau og geit.
Formål: Registeringer av diagnoser og observasjoner som danner grunnlag for å erklære kjøtt og slakteskrotter som uegnet til konsum og som også  kan danne grunnlag for oppfølging av husdyrprodusent.
Datasettet inneholder personopplysninger i og med at mange av husdyrprodusentene er enkeltpersonforetak som er identifisert med innehavers navn.
Kjøttkontroll - Kodeliste for registreringer ved levendedyrkontroll på slakteri (ante mortem)

Observasjons- og diagnosekoder for Mattilsynets levendedyrkontroll av storfe, svin og småfe på slakterier (ante mortem kontroll)
---
Formål: Enhetlig registrering av observasjoner ved ante mortem kontrollen på slakterier
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Stylasteridhage

Modellert utbredelse av sårbare marine biotoper basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder. Biotopene er karakterisert av skjøre organismer som lett knuses ved fysisk påvirkning av havbunnen. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller, med verdi-enhet n/100m2.

Dette datasettet viser den forventede fordelingen av  Stylasterid-hage, «Stylasterid corals on hard bottom» sensu Buhl-Mortensen et al. (2019), type 1; men se også Burgos et al. (2020). Andre navn inkluderer (men er ikke begrenset til): «Hydrocoral gardens». 
Dette habitatet er ennå ikke knyttet til noen generisk biotop. Listen over indikatorer som brukes inkluderer alle arter i fam. Stylasteridae, f.eks. Stylaster norvegicus, S. gemmascens. En oppsummering av modellvalideringen er:

OOB R2	Ext. R2	VECV	CCC
0.27	0.28	~0	        ~0
Vannverk - inntakspunkt_analyse

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for 4. inntakspunkt_analyse. I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre opplysninger om drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten.
Vannverk - behandlingsanlegg_innrapportering

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for 3. behandlingsanlegg_innrapportering. Filen gir oversikt over mengde vann produsert ved de enkelte behandlingsanleggene. I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre opplysninger om drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten.
Mareano referansestasjoner

Datasettet viser referansestasjoner der MAREANO har samlet inn ett sett med visuelle og fysiske bunnprøver fra ulike redskap (f.eks. videorigg, bomtrål, slede, grabb, boxcorer, multicorer). Referansestasjonen er som regel forhåndsbestemt før toktene utfra tolkning av data fra mulitistråleekkolodd.
Vannverk - inntakspunkt_innrapportering

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for: 4. Inntakspunkt_innrapportering. I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre data for drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten.
Mareano bunnprøvestasjoner

Bunnprøvestasjoner tatt på Mareano-tokt pr. år.  Datasettet viser referansestasjoner der MAREANO har samlet inn ett sett med fysiske bunnprøver fra ulike redskap (f.eks. bomtrål, slede, grabb, boxcorer, multicorer). Referansestasjonen er som regel forhåndsbestemt før toktene utfra tolkning av data fra mulitistråleekkolodd.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Hardbunnskorallskog

Datasettet viser relativ mengde av hardbunnkorallskog. Mengden er beregnet som antall observasjoner per videostasjon. Dataene representerer punktobservasjoner og er egnet for å sammenlikne resultater fra romlige prediktive modeller for ulike sårbare habitater og som bakgrunn for forvaltning av sårbare områder.

På strømrike steder med hardbunn kan det forekomme hornkoraller som danner habitat for fisk, slangestjerner og små krepsdyr. De vanligste artene av hornkoraller som danner hardbunnskorallskog er Paragorgia arborea, Primnoa resedaeformis, Paramuricea placomus og Swiftia spp. Selv om artsmangfoldet knyttet til de ulike hornkorallene som danner denne biotopen er mindre enn for korallrev, så kan faunaen betraktes som både individrik og rik på vertsspesifikke arter som ikke forekommer i andre naturtyper
Hornkoraller - Radicipes

Datasettet viser forekomster av hornkoraller av arten Radicipes gracilis observert på MAREANO-toktene. Radicipes gracilis er en av de vanligste artene av hornkoraller som danner bløtbunnskorallskog. Datasettet er vist som punktdata av enkeltforekomster med hornkoraller basert på visuelle observasjoner langs video-transekt der MAREANO har samlet inn videomateriale.
Datasettet er ikke heldekkende. Dekningsgrad avhenger av hvilken kartleggingsinnsats som er lagt ned innenfor de forskjellige områdene.
Artsmangfold – Videoobservasjoner

Datasettet viser antall observerte ulike arter pr. video-transekt og er basert på observasjoner av videomateriale av overflaten av havbunnen, samlet inn ved hjelp av videorigg. Opptak av havbunnens overflate ble gjort langs 200 m og 700 m lange transekt. Hvert punktsymbol er plottet på koordinatene for transektets midtpunkt, hvor symbolets størrelse korresponderer med antall observasjoner. MAREANO samler inn observasjoner fra videorigg for å kartlegge blant annet bunnfauna.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Bløtbunnkorallskog

To arter av hornkoraller (Radicipes gracilis og Isidella lofotensis) kan danne tette bestander på sandig bløtbunn i norske farvann. Radicipes, eller grisehalekorall er ikke funnet i Norge før det ble funnet tette bestander av denne hornkorallen i området kalt Bjørnøya-raset på et Mareano-tokt. I likhet med bambuskorallen Isidella lofotensis så lever denne arten på sandig mudderbunn. Isidella lofotensis er en type bambuskorall som er sjelden i andre land enn Norge. Den er mest vanlig i fjorder og er sjeldent observert i Mareanos kartleggingsområde. Derfor er denne arten ikke inkludert i urbredelsesmodellen for bløtbunnskorallskog.
Artsmangfold – Svampobservasjoner per videotransekt

Datasettet viser antall svampobservasjoner per video-transekt og er basert på observasjoner av videomateriale av overflaten av havbunnen, samlet inn ved hjelp av videorigg. Opptak av havbunnens overflate ble gjort langs 200 m og 700 m lange transekt. Hvert punktsymbol er plottet på koordinatene for transektets midtpunkt, hvor symbolets størrelse korresponderer med antall observasjoner.
Mareanoprøver Bomtrål - artsmangfold, individer og biomasse

Datasettet viser punkt med analyserte fysiske prøver fra bomtrål. Datasettet viser artsmangfold (ved antall ulike arter), individer (aggregert sum av antall individer) og biomasse (aggregert verdi av individvekt).
Bomtrål er en liten bunntrål som er utstyrt med et relativt grovt (ofte 2-5 mm) nett. Denne samler inn de større organismene som lever oppe på bunnen og litt ned i det øverste laget av sedimentene. I MAREANO sammenheng slepes bomtrålen vanligvis i 5 minutter langs bunnen.
Videoobservasjoner for klassifisering av generelle biotoper

Videoobservasjoner for klassifisering av generelle biotoper.
Kartet viser videoobservasjoner som er brukt til å klassifisere generelle biotoper i områdene undersøkt med video av MAREANO  fram til 2019 basert på detaljerte videoanalyser. 45 biotoper er vist med ulike farger.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Sjøfjærbunn

Sjøfjærbunn (Sublittorale sjøfjærsamfunn). I OSPAR sin liste kalles denne naturtypen ”sjøfjær og gravende megafauna” (Sea-pen and burrowing megafauna). I Mareano-området utgjøres denne biotopen hovedsakelig av sjøfjærene Funiculina quadrangularis, Virgularia mirabilis, Pennatula phosforea og Kophobelemnon stelliferum. Sjøkreps (Nephrops norvegicus), trollhummer (Munida sarsi) og rødpølse (Stichopus tremulus) er vanlige arter i denne biotopen.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Svampskog

Svampskog. Typisk for denne biotopen er flere middels store svamper, og da spesielt griseøre, begersvamp og fingersvamp (Phakellia, Axinella og Antho).  Disse forekommer på ulike harde bunntyper dominert av stein eller fjell. Svampskog er rik på andre arter som bruker svampene og bunnen imellom som levested.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Umbellula-bestander

Umbellula bestander (Dypvanns-sjøfjærbestander). Dyphavssjøfjæren Umbellula encrinus forekommer stedvis relativt tett fra midtre kontinentalskråning (ca 800 m dyp) og nedover. Denne store sjøfjæren kan bli mer enn 2 meter høy. Umbellula kan sies å representere dyphavets svar på sjøfjærbunn som finnes på grunnere vann i Atlantisk vann. Ofte forekommer det høye tettheter av hulebyggende amfipoder (samme krepsdyrgruppe som tanglopper tilhører) i områder med Umbellula.
Hornkoraller

Datasettet viser forekomster av hornkoraller (bløtbunns- og hardbunnskorallskog) observert på MAREANO-toktene. De vanligste artene av hornkoraller som danner bløtbunnskorallskog er Isidella lofotensis og Radicipes gracilis. De vanligste artene av hornkoraller som danner hardbunnskorallskog er Paragorgia arborea, Primnoa resedaeformis, Paramuricea placomus og Swiftia (i Mareano-området er ikke Swiftia påvist med sikkerhet). Datasettet er vist som punktdata av enkeltforekomster med hornkoraller basert på visuelle observasjoner langs video-transekt der MAREANO har samlet inn videomateriale.
Korallrev

Kartet viser dokumenterte og stedfestede korallrev av steinkorallen Lophelia pertusa (Desmophyllum pertusum).
Forekomstene av korallrev er angitt som punkter på kart. Disse utgjør verdifull informasjon som beslutningsgrunnlag ved vurdering av nye oppdrettskonsesjoner, utslipp i sjø, deponering, utbygging av petroleumsrelaterte installasjoner, og regulering av fiskeriaktivitet.

For mer informasjon om korallrev se: https://www.mareano.no/tema/kaldtvannskoraller/korallrev-1

Visning på MAREANO kartportal: https://kart.mareano.no/mareano/mareanoPolar.html?#maps/7555
Hornkoraller - Paramuricea placomus

Datasettet viser forekomster av hornkoraller av arten Paramuricea placomus observert på MAREANO-toktene. Paramuricea placomus er en av de vanligste artene av hornkoraller som danner hardbunnskorallskog. 
Datasettet er vist som punktdata av enkeltforekomster med hornkoraller basert på visuelle observasjoner langs video-transekt der MAREANO har samlet inn videomateriale.
Datasettet er ikke heldekkende. Dekningsgrad avhenger av hvilken kartleggingsinnsats som er lagt ned innenfor de forskjellige områdene.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Svampspikelbunn

Modellert utbredelse av sårbare marine biotoper basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder. Biotopene er karakterisert av skjøre organismer som lett knuses ved fysisk påvirkning av havbunnen. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller. Verdi-enheten er n/100m2.
Datasettet viser forekomsten av Svampspikelbunn og er definert som en sårbar biotop av Havforskningsinstituttet. 
Datasettet er basert på videoanalyse og dekker havområder der kartleggingsprogrammet MAREANO har samlet inn videomateriale.
Trålspor

Antall trålspor observert på havbunnen pr. 100 meter på videostasjoner fra Mareano-toktene. Datasettet er basert på videoobservasjoner og dekker områder der kartleggingsprosjektet MAREANO har samlet inn videomateriale. Datasettet er basert på tolkning av videomateriale av overflaten av havbunnen, samlet inn ved hjelp av videorigg. Opptak av havbunnens overflate ble gjort langs 200 m og 700 m lange transekt. Alle observerte trålspor ble registrert langs hvert transekt. Variabelen ‘trålspor’ er numerisk. Hvert punktsymbol er plottet på koordinatene for transektets midtpunkt, hvor symbolets størrelse korresponderer med antall trålspor.
Ansatte per organisasjonsenhet Stavanger kommune

Datasettet viser antall ansatte og antall årsverk med stillingsprosent 0 pr. org.enhet. Tallgrunnlaget inneholder både fast ansatte, vikarer og de som er i lønnet permisjon. Noen stabsenheter inneholder mange ansatte, eks er det 61 ansatte i A020 Oppvekst og levekår: Fagstab skole (3). Det skyldes at alle rektorer er registrert på denne org.enheten. Alle ledere registreres på den org.enheten som er overordnet den de selv er leder for. Datasettet oppdateres den 12. i hver måned.
Søppel pr. Mareano-stasjon

Antall søppelobjekter observert på havbunnen pr. 100 meter på videostasjoner fra Mareano-toktene. Datasettet viser antall observerte objekter (større enn 5 cm) på havbunnen som er kategorisert som søppel. Under søppel inngår alle elementer som er menneskeskapte. Datasettet er basert på videoobservasjoner og dekker områder der kartleggingsprosjektet MAREANO har samlet inn videomateriale. Datasettet er basert på tolkning av videomateriale av overflaten av havbunnen, samlet inn ved hjelp av videorigg. Opptak av havbunnens overflate ble gjort langs 200 m og 700 m lange transekt. Alle objekter identifisert som søppel, er registrert langs hvert transekt. Variabelen ‘søppel’ er numerisk.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Umbellula bestander

Modellert utbredelse av sårbare marine biotoper basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder. Biotopene er karakterisert av skjøre organismer som lett knuses ved fysisk påvirkning av havbunnen. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller. Verdi-enheten er n/100m2.
Datasettet viser forekomsten av dyphavssjøfjæren Umbellula encrinus og er definert som en sårbar biotop av Havforskningsinstituttet. Datasettet er basert på videoanalyse og dekker havområder der kartleggingsprogrammet MAREANO har samlet inn videomateriale.

Dyphavssjøfjæren Umbellula encrinus forekommer stedvis relativt tett fra midtre kontinentalskråning (ca 800 m dyp) og nedover. Denne store sjøfjæren kan bli mer enn 2 meter høy. Umbellula kan sies å representere dyphavets svar på sjøfjærbunn som finnes på grunnere vann i Atlantisk vann. Ofte forekommer det høye tettheter av hulebyggende amfipoder (samme krepsdyrgruppe som tanglopper tilhører) i områder med Umbellula.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata

Datasettet viser relativ mengde av ulike grupper av sårbare fastsittende dyr. Mengden er beregnet som antall observasjoner per videostasjon. Dataene representerer punktobservasjoner og er egnet for å sammenlikne resultater fra romlige prediktive modeller for ulike sårbare habitater og som bakgrunn for forvaltning av sårbare områder. Dataene er presentert separat for følgende habitater eller biotoper: Glassvampsamfunn, svampskog, blomkålkorallskog, sjøfjærbunn, bløtbunnskorallskog, svampspikelbunn, Umbellula-bestander og hardbunnskorallskog. Datagrunnlaget er MAREANOs tokt i perioden 2006-2024.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Glassvampsamfunn

Modellert utbredelse av sårbare marine biotoper basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder. Biotopene er karakterisert av skjøre organismer som lett knuses ved fysisk påvirkning av havbunnen. Kartene viser områder hvor vi kan forvente å finne slike naturtyper basert på resultater fra matematiske modeller. Verdi-enheten er n/100m2.
Datasettet viser forekomsten av Glassvampsamfunn og er definert som en sårbar biotop av Havforskningsinstituttet. 
Datasettet er basert på videoanalyse og dekker havområder der kartleggingsprogrammet MAREANO har samlet inn videomateriale.