AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Arbeidstilsynets statistikk over tilsyn pr virksomhetsstørrelse

Arbeidstilsynets samfunnsoppdrag er gitt av Stortinget. Arbeidstilsynet skal legge premisser for og følge opp at virksomhetene holder et høyt nivå med hensyn til helse, arbeidsmiljø og sikkerhet. Arbeidstilsynet skal, på et faglig og selvstendig grunnlag, følge opp at virksomhetene ivaretar sitt ansvar etter arbeidsmiljølovgivningen, allmenngjøringslovgivningen og øvrig relevant regelverk som er tillagt Arbeidstilsynets myndighet. I statistikken finner du en oversikt over tilsyn gjennomført av Arbeidstilsynet fra 2015, fordelt på år, fylke, hovednæring og virksomhetsstørrelse. Her finnes også oversikt over andelen tilsyn som har medført minst én reaksjon fra Arbeidstilsynet, og antallet reaksjoner totalt. En reaksjon er Arbeidstilsynets krav til virksomheter om å rette opp i brudd på arbeidsmiljøregelverket. Merk at slike brudd kan være av ulik alvorlighetsgrad. Det åpne datasettet består av: Årstall (Ar), Fylkesnavn (Fylke), Virksomhetsstørrelse (Virksomhetstorrelse), Antall gjennomførte tilsyn (AntallTilsyn), Antall gjennomførte tilsyn med reaksjon (AntallMedReaksjon), Antall reaksjoner (AntallReaksjoner)
Arbeidstilsynets statistikk over arbeidsskadedødsfall fordelt på næring

Her finner du et åpent datasett med Arbeidstilsynets statistikk over arbeidsskadedødsfall per år for siste hele femårsperiode. Arbeidsmiljøloven &sect; 5-2 pålegger arbeidsgivere å varsle Arbeidstilsynet om alvorlige arbeidsrelaterte personskader på egne ansatte. Med arbeidsskadedødsfall menes en arbeidsskade som fører til at den skadde arbeidstakeren dør innen ett år etter at ulykken skjedde. Arbeidstilsynet fører statistikk over arbeidsskadedødsfall som inntreffer innen Arbeidstilsynets forvaltningsområde som er begrenset til det landbaserte arbeidslivet i Norge. Arbeidsskadedødsfall innen luftfart, sjøfart, fiske og fangst, petroleumsvirksomhet på norsk sokkel og oppføring og drift av landbaserte petroleumsanlegg, følges opp av andre tilsynsmyndigheter. Arbeidsskadedødsfall i disse næringene inngår derfor ikke i denne statistikken. Arbeidsskadedødsfall i militære yrker inngår, med unntak av dødsfall i krigssituasjoner. For mer informasjon om datasettet les her . Det åpne datasettet består av: Årstall (Ar), Hovednæringsområde (Hovednaring), Antall arbeidsskadedødsfall (Antall)
Arbeidstilsynets statistikk over arbeidsskadedødsfall fordelt på år

Her finner du et åpent datasett med Arbeidstilsynets statistikk over arbeidsskadedødsfall per år for siste hele femårsperiode. Arbeidsmiljøloven &sect; 5-2 pålegger arbeidsgivere å varsle Arbeidstilsynet om alvorlige arbeidsrelaterte personskader på egne ansatte. Med arbeidsskadedødsfall menes en arbeidsskade som fører til at den skadde arbeidstakeren dør innen ett år etter at ulykken skjedde. Arbeidstilsynet fører statistikk over arbeidsskadedødsfall som inntreffer innen Arbeidstilsynets forvaltningsområde som er begrenset til det landbaserte arbeidslivet i Norge. Arbeidsskadedødsfall innen luftfart, sjøfart, fiske og fangst, petroleumsvirksomhet på norsk sokkel og oppføring og drift av landbaserte petroleumsanlegg, følges opp av andre tilsynsmyndigheter. Arbeidsskadedødsfall i disse næringene inngår derfor ikke i denne statistikken. Arbeidsskadedødsfall i militære yrker inngår, med unntak av dødsfall i krigssituasjoner. For mer informasjon om datasettet les her . Det åpne datasettet består av: Årstall (Ar), Antall arbeidsskadedødsfall (Antall)
Årsavrenning linje

Avrenningsdataene(isolinjene) viser avrenning i liter/sekund/km2 basert på normalperioden 1961 - 1990.Avrenningskart er et viktig redskap for alle som har behov for å beregne midlere tilsig til et punkt i et vassdrag. Dette kan være nødvendig i forbindelse med dimensjonering av anlegg for kraftforsyning, etablering av  mini- og mikrikraftver, vannforsyning, jordbruksvanning, oppdrett av fisk, flomsikring, vei og brobygging.
Militære forbudsområder innen sjøforsvaret

Datasett i henhold til Forskrift om militære forbudsområder innen Sjøforsvaret. 
Link til forskriften:
https://lovdata.no/dokument/LTI/forskrift/2024-06-24-1311.

Forskriften eies av Forsvarsdepartementet. Forsvarsbygg ivaretar Forsvarets arealbruksinteresser i arealplansammenheng, og det er derfor Forsvarsbygg som distribuerer datasettet i Geonorge.
Kvikkleire

Kartene gir en oversikt over soner med potensiell fare (aktsomhetsområder) for større kvikkleireskred. Sonene er identifisert og avgrenset ved kvartærgeologisk kartlegging (for å identifisere områder med marin leire), geoteknisk vurdering av topografi og grove, geotekniske undersøkelser.  Sonene omfatter løsneområder for kvikkleireskred (områder som kan gli ut) og utløpsområder (områder som kan rammes av skredmasser) for nye kartlegginger. For identifiserte soner som kun inneholder løsneområder, må utløpsområdene vurderes særskilt.\\nDe identifiserte kvikkleiresonene er klassifisert i tre faregradsklasser (høy-, middels- og lav faregrad), basert på topografiske, geotekniske og hydrologiske kriterier. Sonene er videre klassifisert i tre konsekvensklasser(høy-, middels- og lav konsekvensklasse) avhengig av konsekvenser som et skred i sonen vil ha på bebyggelse og infrastruktur. Sonene er deretter klassifisert i fem risikoklasser, utledet fra faregrads- og konsekvensklassifiseringen.
NST norsk ATG-database (16 kHz) - reorganisert

Denne databasen er laget av Nordisk språkteknologi som datagrunnlag for  talegjenkjenning og diktering på norsk. I denne versjonen (fra 2022) er dataene strukturert på nytt, slik at databasen enklere kommer til anvendelse.

Datasettet ble gjennomgått på nytt i desember 2023; duplikater ble fjernet, det ble ryddet i metadataene og filnavn ble standardisert. Se dokumentasjonsfilen for detaljer.

I den opprinnelige versjonen av materialet var filene organisert i en bestemt mappestruktur der mappenavnene var meningsbærende. Filnavnene var imidlertid ikke meningsbærende, og det fantes også tilfeller av filer med samme navn i forskjellige mapper. Dette viste seg å være upraktisk, siden brukerne måtte beholde den opprinnelige mappestrukturen for å kunne benytte seg av dataene.

Filene har fått nye navn, slik at alle filnavn er unike og meningsbærende uavhengig av mappestrukturen. De opprinnelige metadatafilene var i spl-format; disse er konvertert til JSON-format. Metadatafilene er anonymisert, og tekstkodingen er endret fra ANSI til UTF-8. Metadata og transkripsjoner foreligger også som CSV-filer.

Se dokumentasjonsfilen for en full beskrivelse av dataene og endringene som er gjort.
Artsutbredelse Sjøpattedyr

Inneholder generaliserte utbredelseskart for ulike arter av sjøpattedyr i norske områder, basert på artsansvarlig sin tolkning av utbredelsen de siste 30 årene. Mer informasjon om datagrunnlaget og arten kan man finne hos Havforskningsinstituttet: https://www.hi.no/hi/temasider/arter.

Kartlagene er delt inn i temalag for de forskjellige artene. Eksempler for temalag for sjøpattedyr er utbredelse og  kaste/hårfellingsområder. Det er definert et gyldighetsområde for de fleste artsutbredelseskartene. Enkelte av områdetypene er tidsavgrenset, gyldigheten er oppført i egenskapstabellen. 

For å se på, finne tilgangslenker eller laste ned hele eller deler av dette datasettet, gå til kart.hi.no/datasett.
Tettsteder, fra kart.ssb.no

Tettsteder for alle årganger fra 1.1.2016 til gjeldende.  Tilgjengelig i flere formater.  Tettstedsgrenser er blitt produsert siden 2003, men forbedrede metoder gjør at grensene i eldre datasett ikke er direkte sammenlignbare med de produsert fra og med 2016. For info om eldre datasett kontakt gisressurssenter@ssb.no
Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted og fullstendig definisjon her: http://www.ssb.no/beftett.
Aktsomhetskart for jord- og flomskred

NVEs aktsomhetskart for jord- og flomskred viser potensielle utløpsområder for ulike typer løsmasseskred. Det omfatter ikke kvikkleireskred og grunne utglidninger i lave løsmasseskråninger, og ikke masseførende flom.

Aktsomhetskartet er basert på deldatasettene «jord- og flomskred» (2025) og «mellomstore flomskred» (2014). 

Ved bruk av datasettet til analyseformål bør som hovedregel hele utløpsområdet vurderes. Utløpsområdet dekker alle areal hvor skredet fortsatt inneholder en viss andel fast materiale som kan avsettes.Dersom vanninnholdet i skredet er veldig høyt, kan den mest flytende delen av skredet i visse tilfeller nå enda lenger.
Norsk ordvev - nynorsk

Den grunnleggjande strukturen i ordnettet Norsk ordvev - nynorsk tek utgangspunkt i det danske ordnettet DanNet (https://cst.ku.dk/projekter/dannet/), som i sin tur er basert på ordboka Den Danske Ordbog. DanNet vart omsett til norsk, og relasjonane mellom synseta vart justerte og manuelt korrigerte i etterkant. Kaldera Språkteknologi AS gjennomførte dette arbeidet på vegner av Nasjonalbiblioteket.

Den siste versjonen (versjon 1.1.0) inneheld omlag 305.000 synset. 250.000 av desse er namn. Eit tilsvarande ordnett er laga for bokmål.

Veldig enkelt sagt kan ein sjå på eit ordnett som ei ordbok der konsepta ("orda") er ordna etter tydingsrelasjonane deira til kvarandre heller enn alfabetisk - ei "rose" er ein type "blome". Ordnettet er maskinlesbart, og er primært tenkt nytta i språkteknologiske tenester.
NORKAR - Norsk karkirurgisk register

Norsk karkirurgisk register (NORKAR) er et nasjonalt kvalitetsregister for karkirurgi og ble etablert av Norsk Karkirurgisk forening (NKKF) i 1995. Registeret fikk nasjonal status i 2009 og er en del av Nasjonalt Hjerte- og karregister. Folkehelseinstituttet (FHI) har dataansvar og St. Olavs Hospital er databehandler. 

Karkirurgi er en kirurgisk grenspesialitet som omfatter utredning og behandling av sykdommer i blodårene, utenom hjertet og hodet. Spesialiteten omfatter behandling av utposninger i blodårer (aneurismer) og forsnevrede blodårer (arteriosklerose), akutt/livreddende og elektiv/forebyggende. De største pasientgruppene i registeret er aneurismer, forsnevring av halspulsåren (carotisstenose) og redusert blodforsyning til beina (underekstremiteter). Pasienter med denne type sykdom kan få livstruende komplikasjoner som hjerneslag på grunn av forsnevring av halspulsåren, smerter og sår på grunn av nedsatt blodforsyning til beina og blødning fra utposning på hovedpulsåren.
52 hverdagsturer. Tur 6: Jåttåturen

Det finnes 52 hverdagsturer i Stavanger, én for hver av årets uker. Dette datasettet inneholder 4 ressurser for tur 6. Det er kart over turen i gpx-, geojson- og pdf-format. I tillegg er der en tekstfil som beskriver turen.
52 hverdagsturer. Tur 31: Hundvåg rundt

Det finnes 52 hverdagsturer i Stavanger, én for hver av årets uker. Dette datasettet inneholder 4 ressurser for tur 31. Det er kart over turen i gpx-, geojson- og pdf-format. I tillegg er der en tekstfil som beskriver turen.
52 hverdagsturer. Tur 29: Dusavigturen

Det finnes 52 hverdagsturer i Stavanger, én for hver av årets uker. Dette datasettet inneholder 4 ressurser for tur 29. Det er kart over turen i gpx-, geojson- og pdf-format. I tillegg er der en tekstfil som beskriver turen.
Oversikt utskrift Stavanger kommune månedlige totaler 2019

Datasettet viser summen av utskrifter, kopier og scanninger for alle skrivere på leieavtale med Canon i kommunen. Datasettet inneholder en kolonne for hver måned. Skrivere med leieavtale fra andre leverandører vil etter hvert erstattes av Canon-skrivere som da kommer med i denne oversikten.
Oversikt utskrift Stavanger kommune månedlige totaler 2018

Datasettet viser summen av utskrifter, kopier og scanninger for alle skrivere på leieavtale med Canon i kommunen. Datasettet inneholder en kolonne for hver måned. Skrivere med leieavtale fra andre leverandører vil etter hvert erstattes av Canon-skrivere som da kommer med i denne oversikten.
52 hverdagsturer. Tur 19: Tjensvollsturen

Det finnes 52 hverdagsturer i Stavanger, én for hver av årets uker. Dette datasettet inneholder 4 ressurser for tur 19. Det er kart over turen i gpx-, geojson- og pdf-format. I tillegg er der en tekstfil som beskriver turen.
52 hverdagsturer. Tur 49: Austre Åmøyturen

Det finnes 52 hverdagsturer i Stavanger, én for hver av årets uker. Dette datasettet inneholder 4 ressurser for tur 49. Det er kart over turen i gpx-, geojson- og pdf-format. I tillegg er der en tekstfil som beskriver turen.
Bysykler Stavanger.

Datasettet viser hvor mange sykler som er ledige ved hver stasjon. Knyttes sammen med datasettet Bysykler Stavanger Stasjoner ved hjelp av feltet DockingStationId . Datasettet oppdateres hvert 5. minutt. Datasettet har to ressurser, ett i csv-format og ett i json-format. Begge ressursene inneholder de samme dataene.
Ortofoto 32VNR 3 september 2017

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart og kan knyttes til et referansesystem. Ortofoto er inndelt i ulike ortofotostandarder egnet til forskjellige formål. Satellittbilder benyttet i Norge i bilder som oversiktskart. Bakkeoppløsning varierer fra 2,5 – 30 m. Nøyaktighet 10 – 300 m.
Vannmasser - Bølgeeksponering ved bunn

Datasettet er en del av marine grunnkart i kystsonen og viser modellert bølgeeksponering mot sjøbunn. Detaljert angir datasettet den maksimale horisontale farten til bølgenes orbitale bevegelse ved sjøbunn, og dette er basert på signifikant bølgehøyde, bølgefrekvens (bølgeperiode) og bunndypet.
Datasettet dekker området til Nye Stavanger kommune og Ålesund/Giske på Sunnmøre.
Befolkning på rutenett 5000 m

Bosatte på ruter med størrelse  5km x 5km, for gjeldende år og historiske versjoner siden 2001. Grunnlaget for dataene er folkeregistrert befolkning knyttet mot adressepunkter i Matrikkelen, summert til rutenettet. 
Variablene er :  totalt bosatte,  antall menn, antall kvinner, og snittalder i ruta. 
Bosatte på ruter finnes også for inndelingene 250m X 250m og 1km X 1km, men kun med variabelen totalt bosatte. 

Årsdatasett er nedlastbar både fra Geonorge og i SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Befolkning" eller gå til "Innholdskatalog" og  søk på "befolkning" for oversikt over alle datasett
Norkyst - Gjennomsnittlig strømstyrke og retning

Datasettet stammer fra 10 års midlede verdier (2013-2022) av  strømstyrke og retning i hhv overflaten, i vannmassene (intervaller for 5m, 15m, 30m, 50m, 100m, 150m, 200m og 250m), samt ved havbunnen. Avstanden fra havbunn går med gjeldende modelloppsett fra noen cm på grunt vann og opp til 1,5m når totaldybden er 100m eller mer.

Datasettet er et punktdatasett tilgjengelig som WMS- og WFS-tjeneste, samt for nedlasting via Havforskningsinstituttet sin Geoserver https://kart.hi.no/data - velg Layer preview og søk etter datasettet for flere nedlastingsvalg, f.eks. csv eller shapefil. Datasettet er relativt stort (ca. 2,7 millioner punkt per havdyp). 

Kystmodellen Norkyst (versjon 3) er en beregningsmodell som simulerer bl.a. strøm, saltholdighet og temperatur med 800 meters romlig oppløsning, i flere vertikale nivåer og med høy oppløsning i tid for hele norskekysten, basert på modellsystemet ROMS (Regional Ocean Modeling System, http://myroms.org). NorKyst-800 er utviklet av Havforskningsinstituttet i samarbeid med Meteorologisk institutt. https://imr.brage.unit.no/imr-xmlui/handle/11250/116053
Tettsteder 2021

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2021. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. 
Les mer om tettsted, fullstendig definisjon og tilhørende statistikk på produktsiden her:  https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Tettsteder 2025

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2025. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted, fullstendig definisjon og tilhørende statistikk på produktsiden her: https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal.
Dataene tilgjengelig for innsyn og nedlasting fra Geonorge og fra SSBs kartportal Kart.ssb.no
SSB-arealbruk 2025

SSB-arealbruk skal være et landsdekkende datasett som gir oversikt over bebygd og opparbeidet areal og hvordan dette brukes. Datasettet danner deler av grunnlaget for SSBs arealstatistikk. SSB-arealbruk er basert på en rekke digitale kartdata, tilrettelagt og sammensatt slik at det kvalitetsmessig beste datasettet blir valgt ut der det er tilgjengelig, men der slikt datagrunnlag ikke finnes tas datagrunnlag av enklere kvalitet inn.
Tettsteder 2016

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2016. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling.

Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted og fullstendig definisjon her:  https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Tettsteder 2020

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2020. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. 
Les mer om tettsted, fullstendig definisjon og tilhørende statistikk på produktsiden her:  https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Tettsteder 2017

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2017. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted og fullstendig definisjon her:  https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Menneskelig påvirkning -Trålspor per videotransekt

Datasettet er en del av pilotprosjektet Marine Grunnkart i Kystsonen og viser antall observerte spor fra bunntrål på havbunnen.    
Datasettet er basert på videoanalyse og dekker enkelte kystområder der kartleggingsprosjektet Marine Grunnkart i Kystsonen har samlet inn videomateriale.
Tettsteder

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01 for årsversjon. Det er DOK-datasett. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. 
Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted og fullstendig definisjon her: https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal

Dataene er tilgjengelig for innsyn og nedlasting fra Geonorge
Årsdatasett er også nedlastbar fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Tettsteder" eller gå til "Innholdskatalog" for oversikt over alle tilgjengelig datasett
Tettsteder 2015

Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling.

Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted og fullstendig definisjon her: https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Potensielt tilgjengelig strandsone

Potensielt tilgjengelige strandsonearealer i strandsonen beregnes ut fra terreng, veistrekninger,
jernbanestrekninger, dyrket markarealer, bygninger og kystlinje. Dataene er hentet fra ulike kilder og bearbeidet til arealbruksflater i SSB. De flater som ikke er påvirket av tekniske inngrep betraktes som potensielt tilgjengelige for friluftslivsaktiviteter. 

Potensielt tilgjengelige strandsonearealer er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall flateobjekt og deres yttergrenser vil endre seg over tid
avhengig av byggeaktivitet. Flateobjektene avgrenses uavhengig av de administrative grensene.

Årsdatasett er nedlastbar både fra SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Strandsone" eller gå til "Innholdskatalog" for oversikt over alle tilgjengelig datasett
Befolkning på rutenett 1000 m

Viser bosatte på ruter 1000 m x 1000 m, for gjeldende år og historiske versjoner siden 2001. Grunnlaget for dataene er folkeregistrert befolkning knyttet mot adressepunkter i Matrikkelen. Dette er summert til rutenett,  hvor variabelen "totalt bosatte" gis.

Bosatte på ruter finnes også for inndelingene 250m X 250m og 5km x 5km.  For 5km x 5km gis flere variabler : antall menn, antall kvinner, og snittalder i ruta. 

Årsdatasett er nedlastbar både fra Geonorge og i SSBs kartportal https://kart.ssb.no  > Se eget Tema "Befolkning" eller gå til "Innholdskatalog" og  søk på "befolkning" for oversikt over alle datasett
Tettsteder 2018

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2018. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted og fullstendig definisjon her:  https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Tettsteder 2023

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2023. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted, fullstendig definisjon og tilhørende statistikk på produktsiden her: https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal
Lager av organisk karbon i havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak

Datasettet gir en oversikt over lager av organisk karbon (OK) i de øverste 10 cm av havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak. Karbonlagrene måles i kilogram karbon per kvadratmeter (kg/m2) og er estimert med romlige modelleringsmetoder.
Tettsteder 2022

Datasettet viser Tettsteder pr. 01.01.2022. Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling. Et tettsted er en hussamling med minst 200 bosatte og der avstanden mellom husene normalt ikke skal overstige 50 meter. Les mer om tettsted, fullstendig definisjon og tilhørende statistikk på produktsiden her: https://www.ssb.no/befolkning/folketall/statistikk/tettsteders-befolkning-og-areal