AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Nordre Øyeren Iskart

Nordre Øyeren Iskart er en database som inneholder informasjon om isforholdene i Nordre Øyeren fra uke til uke de siste 50 årene, f.o.m. 01.07.1975 til dags dato. Her er prosent isdekke (0 – 100%) registrert i 26 lokalitetspolygoner som dekker hele Nordre Øyeren og Sørumsneset naturreservater. Databasen består ved inngangen til 2025 av nærmere 65.000 observasjoner fordelt på 2500 observasjonsdatoer og oppdateres ukentlig basis på bakgrunn av nedtegnede iskart, beskrivelser av isforhold og satellittdata. Isdataene med tilhørende iskart kan studeres direkte i databasen (https://www.noef.no/iskart.php). Dataene er også integrert i Nordre Øyeren Fuglestasjons vannfuglportalen og er framstilt grafisk som istilstander og isprosent som kan velges fra nedtrekksmenyen (https://www.noef.no/grafikk.php). Isdataene kan lastes ned og gjenbrukes ved hjelp av NØ-Iskart API (https://www.noef.no/api/).
Kommunenummer

Kodeliste som inneheld norske kommunenummer. Kodelista er dynamisk og nye nummer vil bli lagt til ved vedtak om endringar i kommunestruktur. I tillegg vil nummer endra status når nye kommunar oppstår eller opphøyrer. Her finn du: Gamle kommunar med status lik &laquo;utgått&raquo;. Gjeldande kommunar med status lik &laquo;gyldig&raquo;. Nye kommunar (som ikkje endå er gjeldande) med status lik &laquo;innsendt&raquo;.
Forenklet Elveg versjon 2.0

Forenklet Elveg 2.0 er en forenklet utgave av vegnettsdatasettet Elveg 2.0 og inneholder kun veglenkegeometri og vegsperringer. Dette datasettet erstatter Vbase. Det omfatter alle kjørbare veger som er lengre enn 50 meter, eller er en del av et nettverk, samt gang- og sykkelveger og sykkelveger representert som veglenkegeometri. Fortau, gangveger og gangfelt som tidligere fantes i FKB-TraktorvegSti skal også bli en del av Forenklet Elveg 2.0 i løpet av 2022. Forenklet Elveg 2.0 er en eksport fra Nasjonal vegdatabank (NVDB) og ajourholdes av Statens vegvesen og Kartverket. Dette er et nytt produkt, så ikke nøl med å ta kontakt dersom det er spørsmål rundt datasettet. Leveranse består av lands-, fylkes- og kommunevise filer. Oppdateres og utgis ukentlig.
Lokalt viktig natur (utenfor MI) - Nesodden kommune

Datasettet inneholder lokalt viktig natur (utenfor MI) som ikke fanges opp av Miljødirektoratets kartleggingsinstruks. Dette er mer detaljert beskrevet i del 3 i rapport fra Biofokus: "Kartlegging av naturtyper i utvalgte lokaliteter på Nesodden i 2024"
Byggegrense vassdrag (Elver, bekker og flombekker) Nesodden

Byggegrense vassdrag (Elver, bekker og flombekker) etter kommuneplanens arealdel 2022-2046 §21. Byggegrense for myr, tjern og dammer er fremstilt i et eget kartlag.

Datasettet er en visualisering av byggegrenseavstandene fra kommuneplanens bestemmelser for vassdrag. §21 spesifiserer en byggegrense på 15 meter fra elver, bekker og flombekker.

Visualiseringen er basert på en bufferanalyse av elver, bekker og flombekker i datasettet FKB Vann.

Datasettet er en ren visualisering av avstandene spesifisert i §21 og tar ikke hensyn til at grensene ikke gjelder for byggverk som står i nødvendig sammenheng med vassdrag og våtmark, eller hvor det trengs åpning for å sikre tilgang til vassdrag og våtmark.
Byggegrense vassdrag (Myr, tjern og dammer) Nesodden

Byggegrense vassdrag (Myr, tjern og dammer) etter kommuneplanens arealdel 2022-2046 §21. Byggegrense for elver bekker og flombekker er fremstilt i et eget kartlag.

Datasettet er en visualisering av byggegrenseavstandene fra kommuneplanens bestemmelser for vassdrag. §21 spesifiserer en byggegrense på 30 meter fra myr, tjern og dammer.

Visualiseringen er basert på en bufferanalyse av tjern og dammer i datasettet FKB Vann, samt myrområder i datasettet AR5 Arealressurskart fra NIBIO.

Datasettet er en ren visualisering av avstandene spesifisert i §21 og tar ikke hensyn til at grensene ikke gjelder for byggverk som står i nødvendig sammenheng med vassdrag og våtmark, eller hvor det trengs åpning for å sikre tilgang til vassdrag og våtmark.
RDS-TMC Lokasjonstabell og hendelsesliste

RDS-TMC (Radio Data System-Traffic Message Channel) er en europeisk standard for en språkuavhengig trafikkinformasjonstjeneste. Tjenesten er basert på en felles europeisk kodeliste for meldinger, og et standardisert system for å stedfeste meldinger. TMC-meldingene kringkastes som et stille RDS-signal sammen med FM radioprogrammer. For å kunne motta RDS-signalet må man ha en RDS-TMC mottager. En slik mottager kan være innebygget i en radio eller et navigasjonssystem. Statens vegvesen utarbeider og kvalitetssikrer TMC-referansesystemet (RDS-TMC Location Table) og norsk versjon av kodelisten for meldinger (RDS-TMC Event List). 

Nedlastingen av norsk Location Table og Event List er i første rekke interessant for utstyrsleverandører og tjenesteleverandører.
Periodisk kjøretøykontroll

Datasettet inneholder data om utførte periodiske kontroller og etterkontroller (EU-kontroll)

I datasettet finnes det informasjon om kjøretøyene som har vært kontrollert, kilometerstand, kontrollintervall, kontrolltype, tidspunkt for kontrollen, mangelmerknader, bedømming av mangelmerknader, om kontrollen ble godkjent eller ikke godkjent, hvilke kontrollkapitler og kontrollpunkter kjøretøyet ikke ble godkjent for, om kontrollen medførte bruksforbud for trafikkfarlige feil, informasjon om måned og år for fristen kjøretøyet hadde for godkjent kontroll, og fylke hvor kjøretøyet ble kontrollert.  

Andre uttrykk for området: PKK, Periodisk kontroll av kjøretøy, Kontrolldata, PKK-data
Trafikkdata - statistikk

Nøkkeltall for transport av personer og gods, og om trafikk. Trafikkregistreringer av enkeltkjøretøy i 10 000 ulike punkter for trafikktelling. Data om tidspunkt, kjøretøyets lengde og hastighet, årsdøgntrafikk (ÅDT).

Se også https://dataut.vegvesen.no/dataset/trafikkdata , som har mye mer detaljerte data, inkludert trafikk for hvert enkelt målepunkt.
Understellsregister for eldre kjøretøy

Hvis du ikke finner kjøretøyet ditt i kjøretøyregisteret, kan vi lete etter det i de manuelle registrene våre.

Har kjøretøyet ditt et rammenummer/ understellsnummer/ chassisnummer eller motornummer kan vi lete etter det i de manuelle understelsregistrene våre og hjelpe deg å få kjøretøyet registrert i kjøretøyregisteret.
Trafikkdata

Trafikkdata er data om trafikk på vegnettet. Trafikkdata.no har data fra trafikkmålinger fra det statlige og fylkeskommunale vegnettet samt noen kommunale veger.
Statens vegvesen har som mål å kunne levere trafikkdata med kjent kvalitet og riktig detaljeringsgrad, samt at disse dataene er etterspurt og samlet fra riktig vegnett.

Det registreres både sykler og motorkjøretøy. I sykkelpunktene blir hver enkelt sykkel registrert med fart og retning. For motorkjøretøy blir fart, lengde, kjøretøyklasse og avstand mellom kjøretøyene registrert i hvert kjørefelt.

Første registreringsutstyr i ny løsning ble satt i drift for motorkjøretøy i november 2014 og for sykkel i juli 2015. Deretter ble nye trafikkregistreringspunkter satt i drift jevnlig fram til i dag, og ytterligere noen trafikkregistreringspunkter vil settes i drift framover.
Pristilskudd til jordbruksforetak for 2018

Datasett med utbetalinger av pristilskudd til jordbruksforetak for 2018. For det enkelte foretak vises organisasjonsnummer, navn, kommunenummer, tilskudd per ordning samt sum tilskudd. Nytt datasett blir lagt ut årlig. Dette skjer vanligvis i mars, året etter at utbetalingene har funnet sted.
Kvalitet på nett - resultatliste 2010

Resultatliste fra kvalitetsvurderingen av nær 700 offentlige nettsteder 2010. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Detaljerte vurderinger for hvert enkelt nettsted finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Foto og filmarkivet

Foto- og filmarkivet er lagringsløsningen vår for egenprodusert foto, film og illustrasjoner som omhandler Vegvesenet og vår historie.

Betingelser for bruk av foto og film fra Statens vegvesen

Vedlagte fotografi og / eller film kan brukes vederlagsfritt i forbindelse med omtale av Statens vegvesen eller våre arbeidsområder.

Ved publisering, uansett hvor publisering finner sted, skal fotografi/ film alltid krediteres med navn på fotograf + Statens vegvesen, f.eks. slik: (Foto: Kari Normann, Statens vegvesen). Dette er ikke valgfritt. 
Fotografiet eller filmen skal ikke brukes til kommersielle formål eller selges / overdras til andre uten at det foreligger spesiell avtale om dette med rettighetshaver. 
Du bærer selv ansvaret for at bruken for øvrig er i samsvar med alle juridiske og etiske regler for bruk av fotografi og film.
Fotografiet eller filmen kan endres i form av utsnitt og enkel redigering, men skal ikke endres eller gjengis på en måte eller i en sammenheng som gjør at fotografens eller fotografiets eller filmens integritet eller anseelse blir krenket.
Tidstyver i forvaltningen

Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) har ambisjoner om å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Som ledd i dette forenklingsarbeidet arbeides det med identifisere, redusere og fjerne såkalte tidstyver. Statlige virksomheter har derfor kommet med forslag til forenkling og fjerning av regelverk, prosedyrer mv. som fastsettes av andre myndigheter. Tidstyver i forvaltningen er aktiviteter som man bruker for mye tid på i forhold til hva som er hensiktsmessig for å nå målene for virksomheten. Det kan være unødig rapportering, dobbeltarbeid, uhensiktsmessige rutiner. For brukere og næringsliv kan tidstyver være unødig tid de må bruke på å forholde seg til offentlig sektor. Det kan dreie seg om vanskelig skjemaer som skal fylles ut, manglende nettløsninger, &laquo;byråkratiske ordninger&raquo; osv. Tidstyver kan være forårsaket av forhold som virksomheten og virksomhetsledelsen selv kan gjøre noe med, slik som tungvinte arbeidsrutiner, manglende IT-systemer, kompetanse osv. Tidstyver kan også skyldes forhold virksomheten ikke har kontroll med, slik som lov, regelverk, innrapporteringskrav og prosedyrer fastsatt av andre myndigheter.
Statens satser utland 2016

OBS. Dette er et historisk datasett med gamle satser. Datasettet viser statens satser for reiser utenlands slik de står i særavtale om dekning av utgifter til reise og kost utenfor Norge, ref Statens personalhåndbok 9.3. Satsene er var gyldige til 21.06.2018, og satser utland 2018 er nå gjeldende.
SSBs statistikkbank

Statistikkbanken til Statistisk sentralbyrå har over 6000 tabeller og dekker de fleste samfunnsområder, med mange tabeller på fylkes-, kommune-, bydels- og grunnkretsnivå. I tillegg er økonomiske indikatorer sentralt. Statistikkbanken inkluderer også KOSTRA nøkkeltall og grunnlagsdata. 

---

Formål: Norsk offisiell statistikk
Nasjonalt register for opplæringskontorer (NOR)

Data fra Nasjonalt register for opplæringskontorer viser enheter og deres eiere fra Enhetsregisteret (Brreg). Opplæringskontorene i NOR inneholder også informasjon fra VIGO om hvilke fylkeskommuner som har godkjent opplæringskontoret.

https://nor.udir.no/

https://nor.udir.no/innhold/hjelp
Ordbok for grunnopplæringen (norsk-engelsk/engelsk-norsk)

To XML-filer som inneholder ca. 3300 artikler/ord som er hentet fra fagterminologien Utdanningsdirektoratet bruker i forbindelse med Kunnskapsløftet og grunnopplæringen. Filene er eksport fra datagrunnlaget for ordboka på udir.no.
Kvalitet på digitale tjenester - resultatliste 2014

Resultatliste fra kvalitetsvurderingen av 52 offentlige digitale tjenester i 2014. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Detaljerte vurderinger for hvert enkelt nettsted finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Flomsoner

Flomsoner viser arealer som oversvømmes ved ulike flomstørrelser (gjentaksintervall).  Det blir utarbeidet flomsoner for 20-, 200- og 1000-årsflommene. I områder der klimaendringene gir en forventet økning i vannføringen på mer enn 20 %, utarbeides det flomsone for 200-årsflommen i år 2100.
Hav og is; Globale sjøisprodukter (analyser fra satelittdata)

Viser data om sjøis med mer for Arktiske og Antarktiske havområder. Produktene er globalt og automatisk generert og er produsert . Baserer seg på satellittdata fra passive mikrobølgesatellitter og leveres daglig i en horisontal oppløsning på 10 km i en polarstereografisk projeksjon.

Produktet er utarbeidet som del av EUMETSAT prosjektet Ocean and Sea Ice Satellite Application Facility (OSI SAF) der hovedfokus er å utarbeide globale sjøisprodukter basert på operasjonelle satellitter. Produktene brukes blant annet av vær- og havmodeller, for miljøstudier og for overvåkning av sjøis. OSI SAF prosjektet fokuserer på høy kvalitet og validerte produkter som er fritt tilgjengelig for brukerne.
Støyvarselkart og strategiske støykart 

Støyvarselkartene er utarbeidet etter T-1442 og brukes i hovedsak på kommuneplannivå for å vise områder som er utsatt for støy fra trafikk på europa-, riks- og fylkesveger. Kartene skal ikke brukes til detaljvurdering av enkeltboliger eller som dokumentasjon i reguleringsplaner, til det er usikkerheten i inngangsdata for stor. Støyvarselkartene fornyes ved behov ca. hvert 5 år.

De strategiske støykartene viser støysituasjonen fra vegtrafikk ved årsskiftet 2021/2022 for de største byområdene i landet og i tillegg langs de riks- og fylkesveger der det passerer mer enn 8200 kjøretøy per døgn. Denne støykartleggingen gjøres etter krav i forurensningsforskriften og inngår i en større kartlegging i Europa. Datasettet oppdateres ikke, men produseres på nytt hvert femte år.
Vitenarkivet Brage

I Vitenarkivet Brage lagrer Statens vegvesen ulike typer av publikasjoner som skal være tilgjengelige for offentligheten. Dette er publikasjoner som: manualer, håndbøker, rapporter, interne bedriftsaviser og årsmeldinger.

Temaer inkluderer blant annet trafikkulykker, miljø, vegteknologi, med mye mer.
Norge.no - digitale tjenester fra det offentlige 2023

Tjenestene er registrert med * tittel på tjenesten * navn på tjenesteeier * beskrivelse av tjenesten * emneord i Los * lenke til tjenesten Tjenestene er tilgjengelige på Norge.no. Norge.no er en veiviser til digitale tjenester (selvbetjeningsløsninger) fra det offentlige.
Kommuneinndeling

Datasettet innholder offisielt navn på kommunen og en firesifret kode, kommunenummer, hvor de to første sifrene angir fylke. En kommune er både en politisk, administrativ og regional enhet. Kommuner har en videre regional inndeling i delområder og grunnkretser. Datasettet er hentet fra Statistisk sentralbyrås system for Klassifikasjoner og kodelister (Klass).
Regionale miljøtilskudd – søknadsomgang 2024

Datasett som inneholder opplysninger fra søknad om og utbetaling av regionale miljøtilskudd til jordbruksforetak i søknadsomgangen 2024. Opplysningene ble hentet ut i slutten av februar 2025, og datasettet inneholder både søknader som har blitt utbetalt, og søknader som på det tidspunktet var ferdig behandlet (godkjent), men ikke ennå utbetalt. Det er de godkjente verdiene for de enkelte tiltak som vises i datasettet. 

For hvert foretak vises organisasjonsnummer, kommunenummer og antall dyr, dekar, meter osv. som er godkjent for hvert miljøtiltak det er søkt tilskudd for. I tillegg vises beregnet tilskudd per tiltak. Eventuelle trekk som skyldes for eksempel overtredelse av søknadsfrist eller avkorting av tilskudd på grunn av feilopplysninger i søknaden vises ikke.
Kvalitet på digitale tjenester - detaljresultat 2014

Resultater fra kvalitetsvurderingen av 52 offentlige digitale tjenester 2014. Inneholder vurderingsrapport for hver tjeneste som er vurdert. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Resultatliste finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Ryddeaksjoner marin forsøpling

Datasettet viser gjennomførte ryddeaksjoner som er registrert i ryddeverktøyene «Rydde» og «Rent hav». Formålet er å kartlegge oppryddingen av marin forsøpling og koordinere den. Oppdateringer av registrerte ryddeaksjoner skjer fortløpende.
Kommuneplanforslag - Høring og offentlig ettersyn

Kommuneplanen skal være kommunens overordnede styringsdokument. Den skal gi rammer for virksomhetenes planer og tiltak, og planer for bruk og vern av arealer i kommunen. Alle kommuner skal ha en kommuneplan. En samlet kommuneplan består både av en samfunnsdel med handlingsdel og en arealdel. Kommunen bestemmer gjennom vedtak av kommunal planstrategi om kommunen skal gjennomføre en full kommuneplanrevisjon av alle delene, eller om bare deler av kommuneplanen skal revideres, og hva revisjonen skal gå ut på. Kommuneplanen skal ivareta både kommunale, regionale og nasjonale mål, interesser og oppgaver, og bør omfatte alle viktige mål og oppgaver i kommunen. Den skal ta utgangspunkt i den kommunale planstrategien og legge retningslinjer og pålegg fra statlige og regionale myndigheter til grunn. Det kan utarbeides kommunedelplan for bestemte områder, temaer eller virksomhetsområder. Kommuneplanforslag er i denne sammenheng plankartet som utarbeides i forbindelse med revisjonen av kommuneplanen.

Datasettet genereres fra den landsdekkende kopien av kommuneplanforslag . Dette holdes oppdatert med data fra de originale plandataene i kommunene. Oppdateringen skjer ved synkronisering fra kommunene sine data.
Regionale miljøtilskudd – søknadsomgang 2025

Datasett som inneholder opplysninger fra søknad om og utbetaling av regionale miljøtilskudd til jordbruksforetak i søknadsomgangen 2025. Opplysningene ble hentet ut i midten av februar 2025. Datasettet inneholder søknader som på det tidspunktet var ferdig behandlet (godkjent), men ikke utbetalt enda. Det er de godkjente verdiene for de enkelte tiltak som vises i datasettet.

For hvert foretak vises organisasjonsnummer, kommunenummer og antall dyr, dekar, meter osv. som er godkjent for hvert miljøtiltak det er søkt tilskudd for. I tillegg vises beregnet tilskudd per tiltak. Eventuelle trekk som skyldes for eksempel overtredelse av søknadsfrist eller avkorting av tilskudd på grunn av feilopplysninger i søknaden vises ikke.
Lufthavn - Restriksjonsplaner for Avinors lufthavner

Restriksjonsplanen produseres for å vise de begrensninger og rådighetsinnskrenkninger som er nødvendig for å sikre hinderfritt luftrom for flytrafikken for Avinors lufthavner.
Flater har høydeverdi og kan brukes til 3D-modellering.
API mot HK-dir sin Database for statistikk om høyere utdanning (DBH).

Database for statistikk om høyere utdanning (DBH) samler informasjon om aktiviteten ved norske universiteter, høyskoler og fagskoler. Databasen inneholder opplysninger om utdanning, forskning, tilsatte, økonomi, arealer m.m. og forvaltes av Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse (HK-dir). Opplysningene utgjør en statistikkbank der data kan hentes programmatisk via API eller rapporter via skjermbilder, samt som spesialbestilling ved henvendelse. Det er laget en klient som er knyttet opp mot API, og som kan brukes til testing eller ad hoc-spørringer: https://dbh.hkdir.no/dbhapiklient/.
Statistikkbanken er delt inn etter emne og tabell. Innenfor hver tabell kan brukeren lage sin egen spørring. Spørringen utformes i JSON-format og kan testes i klienten. Data leveres som CSV eller JSON. Overføring skjer via HTTPS eller via klienten. Data kan hentes som et utvalg via spørringen, eller som et helt datasett (bulk data).

Tabell 1 i klienten gir en oversikt over innholdet i API’et.

Dokumentasjon: https://dbh.hkdir.no/static/files/dokumenter/api/api_dokumentasjon.pdf
Nasjonalt barnehageregister (NBR)

Nasjonalt barnehageregister (NBR) viser enheter fra Enhetsregisteret (Brreg) som er registrert med næringskode "88.911 - Barnehager". NBR viser også noe informasjon som kommer fra Innrapportering for barnehager (Basil).

https://nbr.udir.no/

https://nbr.udir.no/innhold/hjelp
FKB-BygnAnlegg - historiske data 2023

FKB-BygnAnlegg er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-BygnAnlegg beskriver bygningsmessige anlegg som ikke er spesifisert i andre fagspesifikke FKB-datasett som FKB-Bygning eller FKB-Veg. Dette inkluderer objekter som murer, gjerder, kaier, moloer, tanker etc.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Ledning

FKB-Ledning er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Ledning omfatter ledningsdata innenfor elektrisitet, elektrisk kommunikasjon, belysningsanlegg, ledningsanlegg tilknyttet bane og VA. Det er kun objekter som er synlig i terrenget (ligger på eller over bakkenivå) som inngår i produktspesifikasjonen. Produktspesifikasjonen er tenkt benyttet ved datafangst av ledningsobjekter og som et grunnlag for distribusjon av FKB-data.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
Datakvalitet på dybdedata i navigasjonsproduktene

Datasettet viser hvilken datakvalitet dybdene i norske navigasjonsprodukter har. 
Datakvalitet sier noe målemetode, posisjoneringsinstrument, dybdenøyaktighet og datadekning i norske farvann.

Offisielle sjøkart er delt inn i ulike navigasjonsformål/målestokksklasser, etter anbefalinger fra den internasjonale hydrografiske organisasjonen (IHO). Det er forkjell på generaliseringen i de forskjellige målestokkene og derfor er datasettet tilsvarende delt opp  i målestokkene Oversikt, Generell, Kyst, Innseiling, Havn og Fortøyning.

Det er den internasjonale hydrografiske organisasjonen (IHO) som regulerer kategoriene datakvaliteten deles inn i.  Datakvalitet deles opp i ulike kvalitetskategorier, såkalte Zones of Confidence (ZOC). Det finnes fem ulike ZOC-kategorier, hvor A1 er den beste og D er den dårligste. I tillegg finnes det en kategori U, som viser områder hvor det ikke er tatt stilling til datakvaliteten.
Dette datasettet viser også områder som ikke er sjømålt og hvor dybdene derfor er ukjent.
Vrak og hefter i sjøkart

Datasettet angir geografisk posisjon for vrak og hefter i sjøkartene langs i norske kyst og havområder og på Svalbard. 
Datasettet inneholder informasjon om posisjon og informasjon om vraket er farlig for navigasjon.
Vrak er pr definisjon de ødelagte restene av et strandet eller sunket fartøy som har blitt ubrukelig.
Hefte er pr definisjon uren bunn pga hindring for seilas, eller rester av skrot, vrak og annet på sjøbunnen som kan være til hinder.
Formålet med datasettet er å redusere risiko for skade på vrak, overseilende fartøy, fiskeredskap og bidra til kyst- og fiskeriforvaltning, arealplanlegging, samferdsel og samfunnssikkerhet.
Vrak og hefter i sjøkart er et datasett som kan være nyttige å ha som underliggende informasjon når en skal planlegge aktiviteter i norske kyst- og havområder.

Vrak og hefter publiseres i dag i navigasjonsproduktene sjøkart og elektroniske sjøkart. De publiseres også i karttjenesten i Den norske los. 
Datasettet forvaltes kontinuerlig og publiseres av Kartverket.