AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Tilgjengelighet – friluftsliv – rapporter - 2020

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
"Utstillingskorpuset" - tekst, lyd, teikn

I samband med Språkåret 2013 arrangerte Nasjonalbiblioteket utstillinga «Leve språket». Målet med utstillinga var å spegle det språklege mangfaldet i Noreg, og ho tok mellom anna føre seg emne som språkstrid, nabospråkforståing og språkleg humor. Målgruppa var skuleungdom, og utstillingstekstene er formulerte deretter. Tekstene vart omsette til teiknspråk og anten bokmål eller nynorsk. Dei vart òg lesne opp for å fungere som audioguide i utstillingsrommet. Korpuset inneheld 23 ulike tekster, tilgjengelege i alle formata.

Teiknspråkfilmane vart produserte av Rycon AS, med Knut Bjarne Kjøde som omsettar. Lydfilene er produserte av Sondre Larssen Produksjon.
Tilgjengelighet – tettsted – rapporter - 2024

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapoportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
Tilgjengelighet – tettsted – rapporter - 2021

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapoportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
Tilgjengelighet – friluftsliv – rapporter - 2023

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
SNOMED CT - engelske termer med oversettelse til bokmål og nynorsk

SNOMED CT er en systematisk samling av helsefaglige begreper som blir brukt til å dokumentere og dele opplysninger i pasientbehandling i helse- og omsorgstjenesten.
 
Terminologien omfatter helsefaglige områder som bl.a. anatomi, diagnoser, symptomer, prosedyrer, substanser, legemiddel og medisinsk utstyr.
 
SNOMED CT er flerspråklig og blir brukt i en rekke land, f.eks. Sverige, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederland, USA og Storbritannia. Den internasjonale versjonen består av ca. 370 000 begreper, mens litt over en tredjedel er oversatt til bokmål. Det pågår for tiden oversettelse til nynorsk.
 
Alle begreper har en foretrukket term ("tilrådd") samt eventuelle synonymer i tillegg på hvert språk.
 
Det er Helsedirektoratet som forvalter den norske versjonen av SNOMED CT.
Tilgjengelighet – friluftsliv – rapporter - 2022

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
Lingit uttaleleksikon for nynorsk

Dette uttaleleksikonet for nynorsk vart opphavleg utvikla av Lingit AS for bruk i deira tekst-til-tale-stemmer som vart lanserte i 2008.

Leksikonet er sett saman av leksikalske einingar (ei eining per line i databasen). Kvar av desse einingane er samansett av ei bøygd ordform, ein transkripsjon (i X-SAMPA), leksikalske trekk og lemma. Alle bøyingsformer av same lemma er ordna i grupper med eit felles nummer. Leksikonet inneheld ikkje namn.

Det medfølgjande hjelpeskriptet (Pyton) gjev ytterlegare metadata og mellom anna moglegheit til å utarbeide statistikk.
Tilgjengelighet – tettsted – rapporter - 2022

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapoportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
Tilgjengelighet – tettsted – rapporter - 2023

Her kan det lastes ned power point-rapporter som viser resultater av tilgjengelighetskartleggingen. Rapoportene kan lastes ned kommune- eller fylkesvis eller for hele Norge. 

For å laste ned rapportene, velg "Last ned"-knappen, gå til handlekurven (øverst til høyre på siden) og velg området du ønsker. For projeksjon og format, velg bare standardverdiene som vises i utvalgsmenyen (projeksjon: 99999 , format: pptx).
Støysoner for Bane NORs jernbanenett

Datasettet inneheld støysonekart for Bane NORs jernbanenett utarbeidd i samsvar med "Retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging (T-1442)". Støysonekarta viser berekna raud (Lden>68 dB) og gul (Lden>58dB) støysone.
Jernbane - Banenettverk

Datasettet Banenettverk inneheld referanselinjer for jernbanestrekningar som er ein del av statens jernbaneinfrastruktur (samt museumsbanar) i Norge med geografisk stedfesta linjegeometri og noder i eit topologisk nettverk. Nettverket har verdiar i samsvar med Bane NOR sin modell for lineære referansar (kilometrering).
bokselskap.no 2023

bokselskap.no er et korpus av bøker og tekster som har falt i det fri, dvs. materiale produsert av forfattere som har vært døde i minst 70 år, eller bøker og tekster som rettighetshaver har gitt sin tillatelse til å publisere fritt.

Tekstene er kodet i xml-standarden P5 fra Text Encoding Initiative (TEI). Per 19. januar 2023 inneholder korpuset om lag 380 bøker/tekster. Innholdsfortegnelse finnes i de vedlagte pdf- og txt-filene. Se ellers https://www.bokselskap.no/ for en mer utførlig beskrivelse av de ulike bøkene.
Barnetråkk - aggregert

Barnetråkk inneholder data om barna sitt nærmiljø og er registrert av skoleelever. Data omfatter veier barn bruker til skole- og fritidsaktiviteter, samt informasjon om steder barn bruker til fritidsaktiviteter. Det registreres også steder barn liker eller misliker. Datasettet gir nyttig informasjon til bruk i kommunal og regional planlegging, statistikk, forskning og utdanning. 

Aggregert datasett er en forenklet versjon av "Barnetråkk - fullstendig" og brukes til representasjon av punkt- og linje data fra fullstendig datasett i heksagongrid.

Datasettet Barnetråkk - aggregert er offentlig tilgjengelig uten behov til innlogging med 200 meter oppløsning. Fullstendig datasett er tilgjengelig for autoriserte og registrerte brukere gjennom innlogging hos UiB.
Berggrunn N50

NGUs berggrunnsdata viser utbredelsen av bergarter og bergartsstrukturer på jordens overflate. Kartdataene i Berggrunn N50 er hovedsakelig basert på den trykte berggrunnsgeologiske kartserien i målestokk 1:50.000, men inkluderer også kart i samme målestokktall fra prosjektdefinerte områder.
Ankringsområder

Ankringsområde inneholder tre objekttyper og tilhørende informasjon særlig rettet mot kystsoneforvaltning og kystsoneplanlegging. Annen informasjon for de aktuelle områdene til støtte for operativ bruk av områdene er ikke inkludert her. 
For «featureType» Ankringsområde for sjøtransport, vil disse også finnes igjen med ulik symbolisering og informasjonsinnhold i sjøkartene og Den norske los. Denne «nautiske» informasjonen må hentes i de produktene, og er ikke del av dette produktet.

For «featureType» Opplagsområde for sjøtransport, og Riggområde i sjø er det også informasjon med hensyn til kystsoneforvaltning og planlegging som er inkludert.

Datasett holdes løpende ajour av Kystverket i samarbeid med andre maritime aktører og andre berørte.
NST uttaleleksikon for dansk

Dette uttaleleksikonet for dansk vart opphavleg produsert av Nordisk språkteknologi (NST), og inneheld om lag 238.000 oppslag. Ordlista tek utgangspunkt i dei 100.000 mest frekvente ordformene i det danske tekstkorpuset til NST.

Heile leksikonet ligg føre som ei fil i rein tekst-format. Kvart oppslag (line) inneheld 51 postar, skilde med semikolon. Ikkje alle postane er like relevante for alle føremål, men gitt formatet er det lett å hente ut den informasjonen ein treng.

Leksikonet inneheld mellom anna informasjon om dekomponeringsledd i samansettingar og ein eller flere fonetiske transkripsjon.ar Transkripsjonsarbeidet er gjort manuelt. Diverse leksikalsk verktøy som kan nyttast til å handsame leksikonet, kan lastast ned som ein eigen zip-fil.

Transkripsjonsformatet er SAMPA (Speech Assessment Methods Phonetic Alphabet).
Hovedled og Biled

Farleden er gitt gjennom forskrift av 11. desember 2019 nr. 1834 (forskrift om farleder).

Hele norskekysten er i dag dekket av et standardisert referansesystem av ulike farledskategorier. Farledsstrukturen omfatter nettverket av sjøverts transportårer og er et nasjonalt geografisk referansesystem for tiltak innen forvaltning, planlegging, utbygging og operativ virksomhet i kystsonen.

Mer om farledsstrukturen:

http://www.kystverket.no/Maritim-infrastruktur/Farleder
/Farledsstrukturen/
Norsk dependenstrebank (NDT)

Norsk dependenstrebank er to separate trebankar, med tekster på bokmål og nynorsk, annotert morfologisk og syntaktisk. Kvar trebank innheld om lag 300.000 "tokens" (ordformer inkl. teiknsetjing). Den morfologiske analysen følgjer Norsk referansegrammatikk, medan dependensgrammatikk vert nytta for den syntaktiske analysen. Annoteringa er gjort maskinelt, men er kvalitetssjekka og manuelt korrigert av to lingvistar, og held såleis ein "gullstandard".
Losbordingsfelt

Bordingsfelt er angitt som et geografisk punkt i sjøkartetfastsatt av Kystverket. Bordingsposisjonene er også blant annet angitt i den Norske Los, bind 1. Bordingsposisjonen kan avvike fra angitt bordingspunkt,etter rådende værforhold, i henhold til losensanvisninger. Bordingsplassene er lokalisert i forhold til de lokale losstasjonene.
Riggområder

Riggområder er representert som flater og angir områder egnet til lengre ankring/opplag av offshoreinstallasjoner.

Områdene er grunnlag for Kystverkets ivaretakelse av viktige riggområder, og vil blant annet knyttes opp til Kystverkets plan og forvaltningsarbeid etter plan- og bygningsloven.
Fritt tilgjengelege tekster frå NBdigital

Denne tekstsamlinga er sett saman av tekster som ikkje er underlagt opphavsrettslege restriksjonar (lenger). Materialet består av 26.344 OCR-handsama tekster fordelte på 10.756 ulike forfattarar og andre tekstprodusentar (t.d. offentlege institusjonar).

Materialet kan lastast ned som komprimerte tar.gz-filer som inneheld tekstene i to format: html- og tekstfiler utan nokon form for koding. Teiknkodinga er UTF-8 for begge formata.

Tekstene er henta rett ut frå Nettbiblioteket. Kvaliteten på tekstene er varierande, avhengig av kor god OCR-lesinga er. I tillegg til tekster på norsk (bokmål og nynorsk), inneheld samlinga tekster på fleire andre språk.
N-gram - bokmål

Disse n-grammene (n=1-6) er laget med utgangspunkt i tekstene i Norsk aviskorpus (24 nettaviser) og nyhetsdelen av tekstkorpuset etter Nordisk språkteknologi AS (NST). Det samlede tekstgrunnlaget for hele materialet er 1175 millioner ord med løpende tekst.

N-grammene er sortert henholdsvis alfabetisk og etter frekvens. Frekvenslister (unigram) er i tillegg publisert separat. En forenklet versjon med en liste over de 1000 mest frekvente n-grammene er også tilgjengelig.
ISPS Havneanlegg

Datasettet inneholder beskrivelse av havneanlegg som Kystverkets fører tilsyn med etter den såkalte ISPS koden. Denne omhandler havnesikring mot ytre trusler/terroranslag:

http://www.imo.org/ourwork/security/instruments/pages/ispscode.aspx

Objektene i datasettet beskrives med ISPS status, hvilken type trafikk som går over havneanlegget samt en del forhold som for eksempel eierskap, myndighet mv.
Navigasjonsinstallasjon

Kystverket administrerer et system av innretninger for navigasjonsveiledning i Norge. Dette systemet består av innretninger drevet av Kystverket, innretninger drevet av kommunale havner og private innretninger drevet av andre. Innretninger for navigasjonsveiledning gir visuelle og elektroniske signaler som er lagt til rette for å være til hjelp i navigasjonsprosessen for aktsomme sjøfarende. Det er imidlertid ikke hensikten å gjøre det mulig for sjøfarende å identifisere enhver båe eller grunne eller hindring for sjøtrafikken som finnes i norske farvann som ellers er farbare for skip. Derimot skal Kystverket sørge for en fornuftig merking av farvannet i den utstrekning som ressursene tillater.
Jernbane - Banenettverk - Lineære referanser

Datasettet Banenettverk inneheld referanselinjer for jernbanestrekningar som er ein del av statens jernbaneinfrastruktur (samt museumsbanar) i Norge med geografisk stedfesta linjegeometri og noder i eit topologisk nettverk. Nettverket har verdiar i samsvar med Bane NOR sin modell for lineære referansar (kilometrering).
IUA - Interkommunale utvalg mot akutt forurensning

Den kommunale beredskapen er basert på risikovurderinger av normal virksomhet i kommunen. Landets kommuner er organisert i 32 beredskapsregioner. Et Interkommunalt utvalg for akutt forurensning (IUA) i hver region ivaretar beredskaps- og aksjonsplikten. Denne interkommunale beredskapen er dimensjonert for å håndtere mindre, akutte utslipp. Forurensningshendelser som er, eller utvikler seg til å bli, av en slik størrelse at de blir for store for et IUA å håndtere, vil bli overtatt av Kystverket ("Statlig aksjon").
Stortingsforhandlinger 1814-2000

Dette korpuset inneholder publiserte historiske stortingsforhandlinger fra Stortinget for perioden 1814-2000. De til sammen 2136 bindene er digitalisert, OCR-lest og prosessert ved Nasjonalbiblioteket, og ble tilgjengeliggjort på nett i 2014.

Denne nedlastbare versjonen tilgjengeliggjøres slik dataene foreligger, uten videre korrektur eller redigering. Det er viktig å være oppmerksom på at OCR-lesningen kan være av dårlig kvalitet, særlig for de eldre protokollene (før 1950).

Korpuset publiseres på formatet JSONL (JSON lines), se mer om dette i dokumentasjonsfilen. Det er en jsonl-fil per bind, til sammen 2136 filer, og omlag 1,5 milliarder ord (tokens).
Måleserie

NVEs base over hydrologiske målestasjoner med angivelse av hver stasjon sine ulike typer måleserier. Egenskapsdata er bla. målestasjonennavn/nr., gruppe (vannstand/vannføring, tilsig, grunnvann/markvann/teledyp, sediment/materialtransport, snø, is/vanntemp./saltholdighet, met.data, annet), type, dato for målestart/slutt
Nødhavner

Datasettet inneholder beskrivelse av Kystverkets forhåndsevaluerte nødhavnlokaliteter som inngår i Kystverkets beredskapsplanverk. Disse lokalitetene vurderes som de mest aktuelle stedene å anbringe fartøy i nød for å unngå eller begrense akutt forurensning. Dataene utgjør en del av Kystverkets beslutningsstøtteverktøy til bruk i situasjoner med fare for, eller inntrådt, akutt forurensning. I den enkelte situasjon er likevel ethvert sted en mulig nødhavn. 

Nødhavnkategorier: Nødhavnlokalitetene er inndelt i tre kategorier.

Kategori 1: Nødhavner særlig egnet for de største fartøyene (tankfartøy og store bulkskip). Nødhavner i kategori 1 vil det i første rekke være behov for i tilknytning til ytre farled der tankskipene seiler, samt farleder inn til oljeterminaler og andre havner hvor det går tankskip og produkttankere. Kan også brukes av annen trafikk i området.

Dimensjonerende størrelser (meter); Lengde: 330, Bredde:60, Dypgående:18

Kategori 2: Nødhavner for den forventede trafikken i området. I første rekke fartøy over 5.000 BT.

Dimensjonerende størrelser (meter); Lengde: 200, Bredde:25, Dypgående:10,5

Kategori 3: I enkelte av Kystverkets regioner er det innført en tredje kategori med maks skipslengde på 120 m og maks bredde på 15 m. Maks seilingsdybde vurderes da i hvert enkelt tilfelle, avhengig av lokale forhold, for å kunne gjøre en sikker innseiling. 

Dimensjonerende størrelser (meter); Lengde: 120, Bredde:15
Hovedled og Biled, arealavgrensning

Farleden er gitt gjennom Forskrift om farleder (farledsforskriften).

Hele norskekysten er i dag dekket av et standardisert referansesystem av ulike farledskategorier. Farledsstrukturen omfatter nettverket av sjøverts transportårer og er et nasjonalt geografisk referansesystem for tiltak innen forvaltning, planlegging, utbygging og operativ virksomhet i kystsonen.
Mer om farledsstrukturen: http://www.kystverket.no/Maritim-infrastruktur/Farleder/Farledsstrukturen/
Datasettet viser hoved- og biledenes arealmessige utstrekning.
NST svensk ATG-database (16 kHz)

Denne databasen vart opphavleg produsert av Nordisk Språkteknologi på 90-talet for å fasilitere taleattkjenning og diktering på svensk. Ein oppdatert versjon der dataa er reorganiserte på ein meir brukarvenleg måte, er òg tilgjengeleg frå Språkbanken. Skriv "sbr-56" i søkjefeltet for å finne den oppdaterte versjonen.
Dumpefelt i sjø (forurenset sjøbunn)

Datasettet angir geografisk område for dumpefelt avmerket i sjøkart langs norskekysten. 
Datasettet inneholder informasjon om status og type dumpefelt.
Formålet med tjenesten er å bidra til kyst- og fiskeriforvaltning, arealplanlegging, samferdsel og samfunnssikkerhet. 
Dumpefelt i sjø er fast avsatte sjøområder hvor det tidligere ble dumpet masse og avfall som anses som skadelig og som det må tas hensyn til ved bruk og ferdsel i området. 
Dumpefeltene publiseres i dag i navigasjonsproduktene sjøkart og elektroniske sjøkart. De publiseres også i karttjenesten Den norske los.
Alle dumpefelt i norske sjøkart er merket med status 'disused', altså 'ikke i bruk' på grunn av forurensingsforskriften. 
All dumping i sjø er forbudt, jamfør Forskrift om begrensning av forurensning (forurensningsforskriften). 
Datasettet forvaltes kontinuerlig og publiseres av Kartverket.
Nasjonalt Barnehofteregister

Nasjonalt barnehofteregister er et landsdekkende medisinsk kvalitetsregister som inkluderer alle barn med diagnosene hofteleddsdysplasi, Calvè-Legg-Perthes sykdom og epifysiolyse i proximale femur.
I tillegg inkluderes alle unge voksne som gjennomgår åpne eller skopiske hofteoperasjoner.
Registeret samler inn data om antall pasienter som meldes årlig, hvilke type behandling som er gjennomført, komplikasjoner og reoperasjoner, samt at det ved gitte tidspunkt samles inn ePROM fra pasientene.
Formålet med registeret er å danne grunnlaget for årlige rapporter med tilbakemelding til rapporterende sykehus med egne resultater målt mot landsgjennomsnitt, følge opp at nasjonale behandlingsanbefalinger følges og ikke minst danne grunnlag for forskning over tid, der en har mulighet for å følge grupper pasienter over en lengre tidsperiode.
Områder med farlige bølger langs Norskekysten

Datasettet inneholder arealer med informasjonstekst som beskriver områder med farlige bølger langs norskekysten. Det advares mot styrtbrenninger og refraksjonsområder ved spesielle vindretninger og at informasjon om vær og bølgehøyder bør innhentes fra tilgjengelige tjenester som https://www.barentswatch.no/bolgevarsel/ 
Områdene har stor trafikk og mange av dem er midt i skipsleia.
Datasettet er basert på kapittelet om Farlige bølger i Den norske los bind 1.


Områdene som beskrives er: 1. Varanger 2. Tanafjorden 3. Nordkinnhalvøya 4. Ingøy 5. Lopphavet
6. Kvaløy 7. Røst 8. Vestfjorden 9. Folda 10. Smøla 11. Hustadvika 12. Godøya 13. Stadhavet 
14. Stavfjorden 15. Sognesjøen 16. Vikingbanken 17. Sletta 18. Skotemedgrunnen 19. Siragrunnen 
20. Hidra 21. Lista 22. Ryvingen 23. Skagerrak 24. Svenner
Middelvann over ellipsoiden

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev Middelvatn si høgde over ellipsoiden (EUREF89) på eit
regulært geografisk grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg

Middelvatn er definert som gjennomsnittleg høgde av havoverflata over ein periode på
19 år, og er dermed nøyaktig angitt ved Kartverket sine permanente vasstandsmålarar,
der ein har tilstrekkeleg lange tidsseriar. Tidsperioden brukt for å definere Middelvann
er 1996–2014. I områda mellom dei permanente vasstandsmålarane vert kortare målingar
frå midlertidige vasstandsmålarar nytta til å estimere Middelvatn. Kvaliteten på modellen
avheng dermed av posisjonen, og lengda og kvaliteten på vasstandsmålingane gjort i
det aktuelle området.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Middelvann over sjøkartnull - Svalbard

Dette er ein modell som estimerer høgdeforskjellen frå sjøkartnull opp til middelvatn rundt Spitsbergen og dei næraste øyene (ikkje Bjørnøya). Modellen er laga ved hjelp av kollokasjon, basert på data frå ein numerisk havmodell langs randen, og nokre for det meste relativt korte måleseriar av vasstand langs kysten.
NN2000 over sjøkartnull

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget vert
forbetra. Modellen gjev NN2000 si høgde over sjøkartnull på eit regulært geografisk grid
(0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til Fastlands-Noreg, so langt ut frå kysten som
HREF-modellen går. NN2000 er nullnivå for høgder i landkart, sjøkartnull er nullnivå for
djupner i sjøkart. Denne modellen er laga ved å rekne ut differansen mellom HREF2018B og
modellen for sjøkartnull over ellipsoiden. 

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Middel høyvann over ellipsoiden

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev høgda til Middel Høgvatn over ellipsoiden på eit regulært
geografisk grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg

Middel Høgvatn er definert som gjennomsnittleg høgde på alle høgvatn over ein periode på 19
år. I dette datasettet er det brukt ei tilnærming, gitt ved Middelvatn pluss amplituden til
tidvasskonstituenten M2.

Modellen er ein kombinasjon av ein modell for Middelvatn over ellipsoiden, og ein modell som
gjev avstand frå Middelvatn til Middel Høgvatn, der sistnemnte er basert på harmonisk
analyse av vasstandsmålingar gjort langs kysten. Medan Middelvatn varierer relativt lite med
avstand, kan tidvatnet kan ha store endringar over korte avstandar, gjerne mellom smale sund
med sterk straum. Nokre små områder der me ikkje har vasstandsmålingar er dermed utelatt.
Kvaliteten på modellen avheng av posisjonen, og lengda og kvaliteten på vasstandsmålingane
gjort i det aktuelle området.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
NB N-gram

NB N-gram er ei teneste som gir deg høve til å finne og samanlikne ordfrekvensar, til dømes når og kor ofte ord vert nytta i eit historisk perspektiv. NB N-gram er basert på digitaliserte bøker og aviser i Nasjonalbiblioteket, og inneheld materiale frå 1810 til 2021, til saman ca. 122 milliardar "tokens", det vil seie ord og teiknsetjing.

NB N-gram vert oppdatert jamleg, minst ein gong i året. Neste oppdatering er planlagd sumaren 2022.