AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Corine Landcover 2018 (CLC) - Arealdekke

Landsdekkende arealdekkekart for Norge som inngår i det europeiske kartprogrammet CORINE Land Cover (CLC). CLC består av nasjonale arealdekkedatasett som integreres i et sømløst arealdekkekart over Europa. CLC er kun egnet for visualisering.

CLC er et visuelt kart som viser bebygd og annet opparbeidet areal, jordbruk, skog og annen fastmark, myr og våtmark og vann. Kartene foreligger på 3 nivåer med hhv. 5, 15 og 44 klasser.
Beitebruk - Tapsprosent lam sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser tapsprosent for lam på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter TAPSPROSENT_LAM. Datasettet lastes ned for hele landet.
SAT-SKOG - Volum Gran

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5 og terrengmodellen DTM. 

Volum gran er det totale volumet summert over alle grantrærne på et areal. I SAT-SKOG har vi valgt å vise kart med tre volumklasser.
Dyrkingspotensial

Datasettet angir potensial for dyrking av 21 ulike kulturvekster på fulldyrka og overflatedyrka jord i Norge. Datasettet er basert på modeller som benytter resultater fra jordkartlegginga, værdata fra Meteorologisk institutt og vekstfunksjoner.

Datasettet inneholder også informasjon om opprinnelig kartleggingsmetodikk og kartleggingsår.
Beitebruk - Geit sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser antall geit sleppt på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter ANTALL_GEIT. Datasettet lastes ned for hele landet eller fylkesvist.
Reindrift - Årstidsbeite - Vinterbeite

Vinterbeite er ett av fem datasett som til sammen beskriver reindriftens årstidsbeiter. Det viser områder som reinen bruker på vinteren, og det skilles mellom tidlig vinterland og senvinterland.

Tidlig vinterland er områder hvor reinen oppholder seg tidlig i vintersesongen. Senvinterland er de deler av vinterområdene som normalt er mest sikre mot store snømengder og nedising på midt- og senvinteren.

Reindrift er en nomadisk næring med en syklisk veksling mellom beiter tilpasset reinens krav i den enkelte årstid. Et reindriftsår er inndelt i fem ulike årstider med tilhørende årstidsbeiter. Årlige variasjonene iblant annet vær- og beiteforhold gjør at bruken av årstidsbeitene vil variere i både tid og utstrekning fra år til år.
Vegetasjon - Beite for sau - Egnethet

Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon som viser vegetasjonsdekket delt inn i 3 beiteklassar for sau. Grunnlaget for inndeling er innhaldet av beiteplanter i vegetasjonstypane og hovedtrekk i sauen sine beitevanar.  Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:2000 til 1:50 000. Dekning varierer - rundt 20 000 km2 er kartlagt. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter SAU_BESKRI. Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREA_C.
Vegetasjon - Hovedtyper

Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon som viser vegetasjonsdekket delt inn i 10 hovudgrupper.  Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:20 000 til 1:50 000. Dekning varierer - rundt 25 000 km2 er kartlagt. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter HOVUDTYPE.  Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREA_C.
SAT-SKOG - Volum Lauv

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5 og terrengmodellen DTM. Volum lauv er det totale volumet summert over alle lauvtrærne på et areal. I SAT-SKOG har vi valgt å vise kart med tre volumklasser
Reindrift - Siidaområde

Datasettet avgrenser siidaer i det samiske reinbeiteområdet. En siida er en gruppe av reineiere som utøver reindrift i fellesskap på bestemte arealer. Det finnes sommersiidaer og vintersiidaer. De siste årene har det vært i underkant av 100 sommersiidaer, og om lag 150 vintersiidaer i det samiske reinbeiteområdet. En siida består av en eller flere siidaandeler, hvor hver siidaandel har en ansvarlig leder.
Digitalt markslagskart (DMK) - Historisk datasett

DMK inneheld informasjon om jordtilhøve, myr-egenskaper, driftsforhold på jordbruksareal og detaljert informasjon om produksjonspotensial for skog (bonitet) som ikkje finst i FKB-AR5 eller FKB-dyrkbar jord.
DMK var markslagsfolien for økonomisk kartverk og ble erstattet av arealressurskartet AR5 i 2007. 

Datasettet har følgende kartlag som i dag ikke blir ajourholdt:
ATIL: Arealtilstand 
ASKOG: Potensiell skogbonitet
TSKOG: Tilleggsklassifikasjon av skog og skogreisingsmark
JORD: Jordklassifikasjon
MYR: Myrklassifikasjon
IMP: Impedimentsprosent
AREA_C: Areal i kvadratmeter
Datasettet lastes ned kommunevis.
Kirkebygg - forenklet

Datasettet Kirkebygg - forenklet er basert på Ordna eiendom, som inneholder registeret Kirkebyggdatabasen. Fra databasen er det gjort et uttrekk som inneholder kirker etter kirkeloven og bygninger vigslet til kirkelig bruk (kapeller). Datasettet inneholder dette uttrekket sammen med et utvalg egenskaper. Pr. 01.04.2026 er innholdet 2289 bygninger. Ordna eiendom eies, drives og utvikles av Hovedorganisasjonen KA på oppdrag fra Barne- og familiedepartementet, som også finansierer utvikling og drift av databasen.
SAT-SKOG - Volum

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5 og terrengmodellen DTM. 
Volum er det totale volumet summert over alle treslagene (gran, furu, bjørk og andre lauvtreslag) på et areal. Det finnes også inndeling som summerer volumnet over alle gran-, furu- og lauvtrær.
SAT-SKOG - Treslag

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5, og terrengmodellen DTM.
Målfrid 2022 – Fritt tilgjengelege tekster frå norske statlege nettsider

Dette korpuset inneheld dokument frå 571 internettdomene tilknytta norske statlege institusjonar. Totalt består materialet av omlag 4,5 milliardar "tokens" (ord og teiknsetting). I tillegg til tekster på bokmål og nynorsk inneheld korpuset tekster på nordsamisk, lulesamisk, sørsamisk og engelsk.

Dataa vart samla inn som ein lekk i Målfrid-prosjektet, der Nasjonalbiblioteket på vegner av Kulturdepartementet og i samarbeid med Språkrådet haustar og aggregerer tekstdata for å dokumentere bruken av bokmål og nynorsk hjå statlege institusjonar.

Språkbanken føretok ei fokusert hausting av nettsidene til dei aktuelle institusjonane mellom desember 2021 og januar 2022. Tekstdokument (HTML, DOC(X)/ODT og PDF) vart lasta ned rekursivt frå dei ulike domena, 12 nivå ned på nettsidene. Me tok ålmenne høflegheitsomsyn og respekterte robots.txt.

For teknisk informasjon, sjå dokumentasjonsfilene.
Vegetasjon

Vegetasjonskartet er den karttypen som gir mest allsidig informasjon om naturgrunnlaget i utmarka. Det er det næraste vi til no har kome eit økologisk kartverk. Kartet gir informasjon om artsfordeling, økologiske tilhøve og eigenskapar for ulik ressursbruk i utmark. Vel ti prosent av landet er vegetasjonskartlagt.

Datasettet inneholder kartlag  som viser vegetasjonsdekket delt inn i hovedtyper, undertyper og egnethet for beite. Datasettet inneholder følgende kartlag (attributter/egenskapsnavn):
* Vegetasjonstyper (Karakteristisk samling av arter)
* Hovedtyper (10 grupper)
* Naturtyper (Biologisk mangfold avledet fra vegetasjonsdataene)
* Sauebeite (Beiteklasser for sau)
* Storfebeite (Beiteklasser for storfe)
* Kartsignatur (Kode fra vegetasjonskartleggingen)
Vegetasjon - Beite for sau - Utforming

Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon som viser vegetasjonsdekket delt inn i 3 beiteklassar for sau. Grunnlaget for inndeling er innhaldet av beiteplanter i vegetasjonstypane og hovedtrekk i sauen sine beitevanar. Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:20 000 til 1:50 000. Dekning varierer - rundt 25 000 km2 er kartlagt. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter BEITESKRAV. Areal i kvadratmeter er oppført i egenskap AREA_C
Beitebruk - Sau og lam per km² tilgjengeleg areal

Kartlag i datasettet Beitekart som viser antall sau og lam per kvadratmeter i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter SAU_PER_KM2. Datasettet lastes ned for hele landet.
Beitebruk - Storfe sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser antall storfe sleppt på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk 1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter ANTALL_STORFE. Datasettet lastes ned for hele landet.
SAT-SKOG - Volum Furu

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5 og terrengmodellen DTM. 
Volum gran er det totale volumet summert over alle furutrærne på et areal. I SAT-SKOG har vi valgt å vise kart med tre volumklasser.
SR16 - Skogressurskart 16x16 meter - Raster

SR16 er et heldekkende datasett som gir oversikt over utbredelsen og egenskaper ved landets skogressurser. SR16 er delt opp i SR16R som er et rasterkart og SR16V som er et vektorkart.

Datasettet er fremstilt gjennom automatiske prosesser som en kombinasjon av eksiterende kart (AR5), terrengmodeller, 3D fjernmålingsdata (fotogrammetri og laser) og landsskogflater.

SR16 er fremstilt som et pikselkart (16 x 16 meter) og som et vektorkart som generaliserer pikselkartet til større figurer (polygoner) av relativ homogen skog. De fleste egenskapene i SR16V er beregnet som et gjennomsnitt av verdiene fra pikslene i SR16R.
Beitebruk - Dyreslag

Kartlag i datasettet Beitekart som viser typer dyreslag i beiteområder til organiserte beitelag. Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter DYRESLAG. Datasettet lastes ned for hele landet.
Reindrift - Årstidsbeite - Vårbeite

Vårbeite er ett av fem datasett som til sammen beskriver reindriftens årstidsbeiter. Det skilles mellom to typer vårbeite: kalvingsland og oksebeiteland. 

Kalvingsland er de deler av vårområdet som beites tidligst og hvor hoveddelen av simleflokken oppholder seg før kalving, under kalving og i pregningsperioden. Pregningsperioden er tiden etter kalving og frem til simler med kalv samler seg i større flokker, såkalte fostringsflokker. Oksebeiteland er områder hvor okserein, fjorårskalver og simler som ikke skal kalve oppholder seg i kalvingstida. 

Reindrift er en nomadisk næring med en syklisk veksling mellom beiter tilpasset reinens krav i den enkelte årstid. Et reindriftsår er inndelt i fem ulike årstider med tilhørende årstidsbeiter. Årlige variasjonene i blant annet vær- og beiteforhold gjør at bruken av årstidsbeitene vil variere i både tid og utstrekning fra år til år.
Beitebruk - Sau og lam sleppt på beite

Kommunvise kartlag i datasettet Beitekart som viser antall sau og lam sleppt på beite i beiteområder til organiserte beitelag.  Kartlaget er fremstilt i målestokk 1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter ANTALL_SAU_LAM. Datasettet lastes ned for hele landet.
Corine Landcover 2012 (CLC) - Arealdekke

Landsdekkende arealdekkekart for Norge som inngår i det europeiske kartprogrammet CORINE Land Cover (CLC). CLC består av nasjonale arealdekkedatasett som integreres i et sømløst arealdekkekart over Europa. CLC er kun egnet for visualisering.

CLC er et visuelt kart som viser bebygd og annet opparbeidet areal, jordbruk, skog og annen fastmark, myr og våtmark og vann. Kartene foreligger på 3 nivåer med hhv. 5, 15 og 44 klasser.
Reindrift - Trekklei

Datasettet trekklei viser viktige naturlige trekk mellom ulike beiteområder og forbi passasjer, der reinen trekker av seg selv, enten enkeltvis eller i flokk.

Datasettet viser dagens arealbruk og er å regne som veiledende illustrasjon på hvordan reindriftsnæringen i hovedsak og normalt bruker områdene.
Reindrift - Årstidsbeite - Høstbeite

Høstbeite er ett av fem datasett som til sammen beskriver reindriftens årstidsbeiter. Det skilles mellom to typer høstbeite: Tidlig høstland og parringsland. 

Tidlig høstland er områder hvor reinen beiter tidlig på høsten, og hvor reinen på naturlig måte spres på leting etter sopp. Denne tida kalles ofte spredningstid. Parringsland er de deler av høstområdet som brukes i brunstperioden. 

Reindrift er en nomadisk næring med en syklisk veksling mellom beiter tilpasset reinens krav i den enkelte årstid. Et reindriftsår er inndelt i fem ulike årstider med tilhørende årstidsbeiter. Årlige variasjonene i blant annet vær- og beiteforhold gjør at bruken av årstidsbeitene vil variere i både tid og utstrekning fra år til år.
Reindrift - Konsesjonsområde

Datasettet konsesjonsområde avgrenser områder utenfor det samiske reinbeiteområdet der det er gitt en særskilt tillatelse til å utøve reindrift etter reindriftslovens § 8. Dette gjelder både samisk og ikke-samisk reindrift.
Det er avgrenset konsesjonsområder hvor driftsform er forskjellig mellom konsesjonsområdene i tamreinlag (fire områder), konsesjonsområdet Rendalen renselskap og konsesjonsområdet Trollheimen. Datasettet beskriver ikke den forskjellige driftsformen, men avgrenser kun områdene.
SAT-SKOG - Alder

SAT-SKOG er et oversiktskart over skogressursene og gir informasjon om treslag, volum og alder. Tolkingen er basert på bildedata fra jordobservasjonssatellittene Landsat 5 og -7. Bildene sammenstilles med prøveflater fra Landsskogtakseringen, kartdata fra AR5 og terrengmodellen DTM.

Alder måles i antall år, mens SAT-SKOG kartene viser kun tre årsklasser: Ungskog (0 til 40 år), Eldre skog (41 til 80 år), og Gammel skog (over 80 år).
Reindrift - Flyttlei

Datasettet flyttlei beskriver lengre leier eller traséer i terrenget der reinen enten drives/ledes/føres eller trekker selv mellom årstidsbeitene. Også svømmelei inngår som flyttlei. 

Bredden på en flyttlei varierer ut ifra terreng og måten det flyttes på. Det kan være en aktiv driving av reinen, eller at reinen styres i ønsket retning, hvor reinen får beite seg gjennom et område. Enkelte steder er det utvidelser på flyttleia. Disse utvidelsene markerer beitelommer eller overnattingsbeiter hvor flokken hviler/beiter. Bredden vil variere, blant annet etter terrenget og snøforholdene samt størrelsen og samlingen på flokken. Beitelommer/ overnattingsbeite er markert som utvidelser. 

Høstflyttingen foregår som oftest mer spredt og over adskillig lenger tid enn vår-flyttingen. Derfor er ofte høstleia bredere. 

Datasettet viser dagens arealbruk og er å regne som veiledende illustrasjon på hvordan reindriftsnæringen i hovedsak og normalt bruker områdene.
Corine Landcover 2006 (CLC) - Arealdekke

Landsdekkende arealdekkekart for Norge som inngår i det europeiske kartprogrammet CORINE Land Cover (CLC). CLC består av nasjonale arealdekkedatasett som integreres i et sømløst arealdekkekart over Europa. CLC er kun egnet for visualisering.

CLC er et visuelt kart som viser bebygd og annet opparbeidet areal, jordbruk, skog og annen fastmark, myr og våtmark og vann. Kartene foreligger på 3 nivåer med hhv. 5, 15 og 44 klasser.
Vegetasjon - Vegetasjonstyper

Vegetasjonskartet er den karttypen som gir mest allsidig informasjon om naturgrunnlaget i utmarka. Det er det næraste vi til no har kome eit økologisk kartverk. Kartet gir informasjon om artsfordeling, økologiske tilhøve og eigenskapar for ulik ressursbruk i utmark. 
Kommunvise kartlag i datasettet Vegetasjon viser vegetasjonsdekket delt inn i karakteristisk samling av artar som vil finnast att på stader med like veksevilkår.  
Kartlaget er tilpasset bruk i målestokker fra 1:20 000 til 1:50 000. 
Dekning varierer, og rundt 25 000 km2 er kartlagt i Norge.
Beitebruk

Datasetet beitebruk viser dyreslag, antall dyr og tapsprosent i beiteområder til organiserte beitelag i Norge. Arealfigurene utgjør vanlige beiteområder. 

Kartlaget er fremstilt i målestokk  1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Omlag 90 % av alle landets organiserte beitelag er registrert. Mange næringsdrivende står utenfor ordningen med organiserte beitelag.
Beitebruk - Tapsprosent sau og lam sleppt på beite

Kartlag i datasettet Beitekart som viser tapsprosent for lam på beite i beiteområder til organiserte beitelag. Kartlaget er fremstilt i målestokk 1:50 000 med kobling til registeret Organisert beitebruk hos Statens Landbruksforvaltning. Egenskap som skal brukes til å fremstille kartlaget heter TAPSPROSENT_LAM. Datasettet lastes ned for hele landet.
Erosjonsrisiko

Datasettet angir samlet risiko for erosjon på jordoverflata og jordtap gjennom drensrør på fulldyrka og overflatedyrka jord. Risiko for erosjon i små dalsøkk og forsenkninger (dråg) er også angitt. Datasettet forutsetter høstpløying og at det ikke er foretatt tiltak mot erosjon. Datasettet er basert på en modell som benytter resultater fra jordkartlegginga hos NIBIO, værdata fra Meteorologisk institutt, terrengmodell og ulike funksjoner for hydrologiske prosesser, infiltrasjon, avrenning mm.

Datasettet inneholder også informasjon om opprinnelig kartleggingsmetodikk og kartleggingsår.
Arealressurskart - AR50

AR50 er et landsdekkende arealressurskart som viser Norges arealressurser i en mer forenklet og grov skala enn FKB-AR5. Datasettet er tilpasset målestokk fra 1:20 000 til 1:100 000, og gir oversiktlig informasjon om arealtyper på regionalt og nasjonalt nivå.

Kartet er i hovedsak basert på generalisering av FKB-AR5 under tregrensen, kombinert med tolkning av satellittbilder over tregrensen. Resultatet er et heldekkende kart som gir oversikt over arealressursene i hele landet. 

Områder klassifisert som Åpen fastmark eller Ikke kartlagt i FKB-AR5 suppleres med data fra N50 Kartdata og vegetasjonsdekke fra AR-FJELL for å redusere arealer som klassifiseres som snaumark i AR50. Det vil likevel fortsatt gjenstå arealer klassifisert som Snaumark.
Reindrift - Årstidsbeite - Sommerbeite

Sommerbeite er ett av fem datasett som til sammen beskriver reindriftens årstidsbeiter. Sommerbeite beskriver områder som reinen bruker på sommeren, og det skilles mellom høysommerland og lavereliggende sommerland.

Høyereliggende områder og luftingsområder er områder hvor reinen oppholder seg i varme perioder om sommeren for å dekke sitt behov for beite, ro, avkjøling og minske insektsplagen. Reinen finner som regel slike områder høyere til fjells, og derfor kalles dette ofte høysommerland. I vær- og vindeksponerte kystområder kan områder med høysommerland-funksjon også være i lavereliggende terreng. Lavereliggende sommerland er områder i tilknytning til høysommerland. I sommerperioden er reinen var for temperatursvingninger og insektsplage, på grunn av at den røyter de gamle hårene og skal danne nytt hårlag. Reinen har derfor behov for å kunne bevege seg mellom høyereliggende og lavereliggende områder, for å finne ro til å beite.
 
Reindrift er en nomadisk næring med en syklisk veksling mellom beiter tilpasset reinens krav i den enkelte årstid. Et reindriftsår er inndelt i fem ulike årstider med tilhørende årstidsbeiter. Årlige variasjonene iblant annet vær- og beiteforhold gjør at bruken av årstidsbeitene vil variere i både tid og utstrekning fra år til år.
Orddelingar frå Nasjonalbiblioteket

Denne databasen er ei frekvensbasert liste som inneheld ulike måter å dele ord på i norsk. Databasen er tufta på eit korpus med 26.344 digitaliserte bøker frå Nasjonalbibliotekets samling som ikkje er opphavsrettsleg verna (lenger).

Dataa er i csv-format på formen: frekvens, ord, første del, andre del. Dette er illustrert under med tre liner frå databasen:

18162,imidlertid,imid,lertid
17747,ogsaa,og,saa
17534,mellom,mel,lom
NDT 2.0 med konstituentstruktur

I denne versjonen av Norsk dependenstrebank 2.0 er det lagt til konstituentstruktur (c-struktur) lik den man finner i NorGramBank.

Med denne kan man trene én syntaktisk parser for begge de grammatiske rammeverkene (dependens- og konstituentanalyse). Det er påvist at dette kan være fordelaktig for ytelsen til parsere.

C-strukturen er tilordnet automatisk. Man bør derfor utvise forsiktighet med resultatene, siden analysene ikke er sjekket manuelt.

Kontakt oss gjerne på sprakbanken@nb.no om du har spørsmål eller kommentarer til denne ressursen.
Omsetjingsminne frå Målfrid

Dette korpuset spring ut frå Målfrid-korpuset, og inneheld omsetjingsminne basert på parallellisert tekst frå 132 statlege domene.

Filformatet er tmx for høvesvis språkpara engelsk-bokmål, engelsk-nynorsk og bokmål-nynorsk.

Antall omsetjingseiningar etter reinsking av data for dei ulike språkpara:

- engelsk-bokmål: 145.267
- engelsk-nynorsk: 12.268 
- bokmål-nynorsk: 50.957

Sjå dokumentasjonsfila for meir detaljert informasjon om korpuset.
Norsk ordbank - nynorsk 2005-2012

Norsk ordbank - nynorsk 2005-2012 er ein fullform leksikalsk database som følgjer rettskrivingsnormen som gjaldt frå 2005 til 2012. Merk altså at denne ressursen reflekter rettskrivinga slik ho var i perioden 2005-2012, og ikkje den offisielle rettskrivinga for nynorsk slik ho er i dag.

Norsk ordbank er sett saman av ei grunnordliste og eit sett av bøyingsmønster. Kvart ord i grunnordlista har eitt eller fleire bøyingsmønster. Kvart bøyingsmønster inneheld ei line for kvar enkelt bøygde form av grunnordet. Ei line inneheld eit omformingsmønster og informasjon om morfologisk kategori og morfologiske drag. Mønstret syner korleis grunnordet kan verte ekspandert til ei bøygd form.

Dataa er lagra i seks tabellar. Tabellen ”lemma” inneheld alle oppslagsorda i Nynorskordboka med spesifikasjon av artikkelnummeret. Fullformslista inneheld alle moglege bøygde former av oppslagsorda i tråd med rådande rettskriving. Denne tabellen kan verte generert med alle tenkjelege former (t.d. gradbøying av alle slags adjektiv, som "fantastisk") eller alle tilrådde former basert på ei grov fråsiling av lite aksepterte former slik det vert gjort i nettutgåva av Nynorskordboka.

Tabellane ”lemma_paradigme”, ”paradigme”, ”paradigme_boying”, ”boyingsgruppe” og ”boying” inneheld den informasjonen som er naudsynt for å generere fullformene basert på grunnordlista (”lemma”). Dei inneheld med andre ord koplinga mellom grunnord og bøyingsmønster, reglar og informasjon om kategoriar.