AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Mareano kjemistasjoner

Datasettet viser posisjon der det er samlet inn sedimentprøver for analyse av kjemiske sammensetninger.
Mareanos Kjemiprogram er ansvarlig for innsamling, analyse og rapportering av havbunnssedimenter og deres kjemiske sammensetning inkl. utvalgte miljøgifter. Selve måledataene hentes fra datasettet Organiske miljøgifter i marine sedimenter.
Stasjoner med analyserte kjemiprøver pr. år. Årene 2006-2021 er prøvene samlet inn på Mareano-tokt, for 2003-2004 er de samlet inn på overvåkingstokt i Barentshavet og noen stasjoner i Marine grunnkart i kystsonen i 2020-2021.
Mareanoprøver - Artsmangfold, individer og biomasse

Tematisk datasettserie som består av datasett for «Artsmangfold, individer og biomasse» fra innsamlingsredskapene grabb, slede og bomtrål. Datasettet viser punkt med analyserte fysiske prøver fra grabb, slede og bomtrål (som er tematiske datasett). Datasettet viser artsmangfold (ved antall ulike arter), individer (aggregert sum av antall individer) og biomasse (aggregert verdi av individvekt).
Mareano bunnprøver linjer

Datasettet viser georefererte bunnprøvelinjer der MAREANO har samlet inn bunnprøver fra ulike tauede redskap (f.eks. bomtrål, slede, grabb, video-rigg). Bunnprøver tas med tauede redskaper som bomtrål og RP-slede. Video-opptak med en tauet video-rigg.
Mareanoprøver Grabb - artsmangfold, individer og biomasse

Datasettet viser punkt med analyserte fysiske prøver fra grabb. Datasettet viser artsmangfold (ved antall ulike arter), individer (aggregert sum av antall individer) og biomasse (aggregert verdi av individvekt).
Grabb (van Veen grabb) brukes for å ta prøver av dyrene som lever nede i sedimentene på havbunnen. Grabben tar et dypt «jafs» av havbunnen innenfor et areal som oftest er fra 0.1 til 0.25 m2, avhengig av grabbtype.
Hornkoraller - Paragorgia arborea

Datasettet viser forekomster av hornkoraller av typen Paragorgia arborea observert på MAREANO-toktene. Paragorgia arborea er en av de vanligste artene av hornkoraller som danner hardbunnskorallskog.
Datasettet er vist som punktdata av enkelt forekomster basert på videoobservasjoner der MAREANO har samlet inn videomateriale.
Datasettet er ikke heldekkende. Dekningsgrad avhenger av hvilken kartleggingsinnsats som er lagt ned innenfor de forskjellige områdene.
Hornkoraller - Primnoa resedaeformis

Datasettet viser forekomster av hornkoraller av typen Paragorgia arborea observert på MAREANO-toktene. Paragorgia arborea er en av de vanligste artene av hornkoraller som danner hardbunnskorallskog.
Datasettet er vist som punktdata av enkelt forekomster basert på videoobservasjoner der MAREANO har samlet inn videomateriale.
Datasettet er ikke heldekkende. Dekningsgrad avhenger av hvilken kartleggingsinnsats som er lagt ned innenfor de forskjellige områdene.
Sårbare marine biotoper – modellert utbredelse Hardbunnskorallskog

Modellert utbredelse av hardbunnskorallskog basert på mengdefordeling fra observasjoner på MAREANO tokt og miljødata fra andre kilder (se engelsk abstrakt). Datasettet representerer forventet tetthet av hornkoraller av artene Paragorgia arborea og Primnoa resedaeformis. Verdi-enheten er n/100m2. 
Datasettet er definert som en sårbar biotop av Havforskningsinstituttet. 
Datasettet er basert på videoanalyse og dekker havområder der kartleggingsprogrammet MAREANO har samlet inn videomateriale.
Vannverk - behandlingsanlegg

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for: 3. Behandlingsanlegg I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre opplysninger om drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten.
Hornkoraller - Isidella lofotensis

Datasettet viser forekomster av hornkoraller av arten Isidella lofotensis observert på MAREANO-toktene. Isidella lofotensis er en av de vanligste artene av hornkoraller som danner bløtbunnskorallskog.
Datasettet er vist som punktdata av enkeltforekomster basert på visuelle observasjoner langs video-transekt der MAREANO har samlet inn videomateriale.
Datasettet er ikke heldekkende. Dekningsgrad avhenger av hvilken kartleggingsinnsats som er lagt ned innenfor de forskjellige områdene.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Svampspikelbunn

Svampspikelbunn. Denne biotopen er dominert av store svamper, blant andre Geodia spp., Aplysilla sulfurea, Stryphnus ponderosus and Steletta sp. For Tromsøflaket og Eggakanten er det påvist at svampene i svampspikelbunn danner et underlag av bestående av mudder og svampspikler i blanding. Svampspikler er små nåleformete skjelletter laget av kisel.
Organiske miljøgifter i marine sedimenter

Datasettet viser innholdet av organiske miljøgifter i marine sedimenter.
Sedimentprøver for geokjemiske analyser er hentet primært fra områder med finkornete sedimenter både i åpne marine avsetningsmiljøer og kystnære havområder. Prøvetettheten varierer avhengig av lokalisering. Det er større prøvetetthet i fjorder og kystnære områder, mens det i åpne havområder er lavere prøvetetthet.
Dataene er innsamlet på MAREANO-tokt i årene 2006-2021, for 2003-2004 er de samlet inn på overvåkingstokt i Barentshavet og noen stasjoner i i tre pilotområder i Marine grunnkart i kystsonen i 2020-2021.
Artsmangfold - Videoobserverte korallbunntyper

Datasettet viser observasjoner av ulike korallbunntyper (Levende Lophelia, Korallrester og Død Lophelia) som er loggført i felt under videoundersøkelse av havbunnen. Korallrester er små skjellett-fragmenter (< 20 cm) av døde Lophelia koraller, mens Død Lophelia er større (>20 cm) fragmenter av døde korallskjelletter. Levende Lophelia er kolonier av levende Lophelia, med ulik størrelse. Sammen med havbunnstopografien gir disse observasjonene en indikasjon på utstrekningen av korallrevene lokalt.
Datasettet viser også videotransekt der det ikke er observert noen av disse koralbunntypene.
Mareanoprøver Slede - artsmangfold, individer og biomasse

Datasettet viser punkt med analyserte fysiske prøver fra sleder. Datasettet viser artsmangfold (ved antall ulike arter), individer (aggregert sum av antall individer) og biomasse (aggregert verdi av individvekt).
Slede (hyperbentisk slede) har en maskevidde som de groveste planktonhåvene (0.5 mm), og er beregnet for å samle inn små krepsdyr som lever like over bunnen. I MAREANO sammenheng slepes sleden vanligvis i 15 minutter langs bunnen. MAREANO opparbeider den delen av prøvene som flyter opp når prøven samles i et kar med vann (dekantert fraksjon). Den øvrige delen av prøven det som synker til bunnen av karet samles inn og opparbeides videre av andre interesserte forskere. Det er kun krepsdyr fra den dekanterte fraksjonen av prøven som er representativ for kvantitative beregninger.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Glassvampsamfunn

Glassvampsamfunn (Kaldtvann svampsamfunn). På dypt og kaldt (< 4 °C) vann forekommer flere arter av glassvamper i relativt høye tettheter av kolonier. En av de vanligste artene av store glassvamp er Caulophacus arcticus som oftest opptrer på hardbunn på den nedre del av kontinentalskråningen.
Vannverk - transportsystem

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for: 2. Transportsystem. I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre opplysninger om drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten.
Sårbare marine bunndyr - observasjonsdata Blomkålkorallskog

Blomkålkorallen er myk med polypper som sitter i små hoder og likner dermed blomkål. Blomkålkorallen liker seg der det er strøm og god fødetilgang, og danner store buskformete kolonier. I norske fjorder finnes de på relativt grunt vann, men kan finnes ned til 1500 meters dyp.
Blomkålkorallen finnes i det nordlige Atlanterhavet inkludert rundt Grønland, Svalbard og i Barentshavet – langs norskekysten fra Vestlandet til og med Finnmark.
SCARRIE Leksikon

Denne fullformsordlisten ble laget som et ledd i utviklingen av et automatisk korrekturprogram for norsk bokmål.

Ordformene i SCARRIE-leksikonet er tagget med informasjon om grunnform (lemma), standardisering, stilnivå, morfosyntaktiske trekk og alternative former. Hovedleksikonet inneholder ord fra de åpne ordklassene (adjektiv, adverb, substantiv og verb). I alt inneholder leksikonet omtrent 361.000 fullformer (72.500 grunnformer).

Kortfattet informasjon om leksikonet finnes i beskrivelsen, på norsk og engelsk. Rapporten "SCARRIE Deliverable 3.3.1" gir en mer utførlig beskrivelse av bl.a. taggsettet som er brukt i leksikonet. Denne rapporten finnes kun på engelsk.
NB BERT-base

NB BERT-base er en generell BERT-base modell bygget med utgangspunkt i den store digitale samlingen ved Nasjonalbiblioteket. Modellen er basert på samme struktur som BERT Cased flerspråklig modell, og er trent på et bredt utvalg norsk tekst – både bokmål og nynorsk – fra de siste 200 årene.

Versjon 1.1 av modellen er generell, og bør finjusteres for spesielle formål.

Modellen er laget og utgitt av AI-laben ved Nasjonalbiblioteket, og er en av de best presterende modellene for norsk og andre skandinaviske språk til nå.
NST svensk ATG-database (16 kHz) - reorganisert

Denne databasen er laget av Nordisk språkteknologi som datagrunnlag for talegjenkjenning og diktering på svensk. I denne versjonen er dataene strukturert på nytt, slik at databasen enklere kommer til anvendelse.

I den opprinnelige versjonen av materialet var filene organisert i en bestemt mappestruktur der mappenavnene var meningsbærende. Filnavnene var imidlertid ikke meningsbærende, og det fantes også tilfeller av filer med samme navn i forskjellige mapper. Dette viste seg å være upraktisk, siden brukere måtte beholde den opprinnelige mappestrukturen for å kunne benytte seg av dataene.

Filene er derfor navngitt på nytt, slik at filnavnene er unike og meningsbærende uavhengig av mappestrukturen. De opprinnelige metadatafilene var i spl-format; disse er konvertert til JSON-format. Metadatafilene er anonymisert, og tekstkodingen er endret fra ANSI til UTF-8. Metadata og transkripsjoner foreligger også som CSV-filer.

Se dokumentasjonsfilen for en full beskrivelse av dataene og endringene som er gjort.
Registrerte tilfeller av listeførte sykdom på oppdrettsfisk

Mattilsynet skal varsles ved enhver grunn til mistanke om eller påvisning (diagnose) av en listeført sykdom (EU eller nasjonal liste) eller ny smittsom sykdom hos oppdrettsfisk. Dette datasettet inkluderer ILA/PD tilfeller som var aktive fra 28. november 2024, og andre listeførte sykdommer fra denne datoen. Datasettet er tilgjengelig som API og som abonnementstjeneste.
Lakselusrapportering

Oppdrettere er pålagt å rapportere lakselustelling, lakselusbehandling og tilhørende informasjon til Mattilsynet. Dette datasettet inkluderer all rapportert data på lokalitetsnivå fra og med høsten 2023, med unntak av informasjon registrert i fritekstfelt. Datasettet er tilgjengelig som API og som abonnementstjeneste.
Omsetjingsminne frå EFTA

Desse omsetjingsminna er laga ved EEA Coordination Division ved 
Det europeiske frihandelsforbundet EFTAs sekretariat i Brussel, som mellom anna arbeider med omsetjing og publikasjonar i EFTA. Omsetjingsminna vert nytta der som eit arbeidsverktøy i omsetjingsarbeidet.

Det finst to minne, eit stort med omsetjingar frå engelsk til bokmål (105.760 omsetjingseiningar) og eit mindre med omsetjingar frå engelsk til nynorsk (968 omsetjingseiningar). Ei omsetjingseining svarar vanlegvis til ei naturleg tekstleg eining, t.d. ei setning eller ei overskrift.

Fikformatet er tmx, ein variant av xml.
Sakspapir frå nynorskkommunar

Tekstene i dette korpuset er samla inn med crawleren Veidemann i samarbeid med  Nettarkivet på Nasjonalbiblioteket, basert på ei omarbeidd liste over kommunar frå Landssamanslutninga av nynorskkommunar (lnk.no).

Ein crawler er ein robot som følgjer hyperlenkjer på nettet og lastar ned nye nettsider han finn. For dette korpuset vart Veidemann satt til å laste ned dokument i publiseringsformat som pdf. Lista Veidemann har teke som utgangspunkt, har leidd han til sakspapir på websidene til dei ulike kommunane.

Den resulterande samlinga med dokument er så skanna ved hjelp av Googles optiske teiknattkjennings-api. Sjølv om OCR-lesinga gjennomgåande er god, vil det finnast feillesingar. Det endelege korpuset er sett saman av 50.000 dokument, og inneheld totalt omlag 127 millionar ord. Ca. 88,5 millionar av desse er på nynorsk, resten er stort sett på bokmål. Alle tekstene i korpuset er klassifiserte etter språk.

Korpuset er i denne omgangen publisert som eit json-objekt, der nøkkelen er ein identifikator (URN) for Veidemann-nedlastinga og verdien er ei liste av lister over sidene i dokumentet med tilhøyrande sidetal og målform. Det ligg òg ved ei liste over URN-ane i korpuset. Desse URN-ane syner vidare til nettsida (URL-en) som dokumentet vart lasta ned frå.

Dei originale pdf-filene og ocr-formatet er tilgjengelege på førespurnad til Språkbanken. Kontakt oss på e-post til sprakbanken@nb.no.
N-grammer fra NBdigital 2021

Dette korpuset inneholder n-grammer – unigrammer, bigrammer og trigrammer – fra alle bøker og aviser som var blitt digitalisert ved Nasjonalbiblioteket per juli 2021. N-grammene er laget på basis av et materiale bestående av om lag 580.000 bøker og 3.400.000 aviser, til sammen ca. 122 milliarder "tokens" (ord og tegnsetting). N-grammene finnes på CSV-format (UTF-8-kodert).

Kolonnene i CSV-filene med n-grammer er som følger:
- first - det første ordet i n-grammet (i uni-, bi- og trigrammer)
- second - det andre ordet i n-grammet (i bi- og trigrammer)
- third - det tredje ordet i n-grammet (i trigrammer)
- lang - språkkode for n-grammet (gjelder kun bøker, avisene har ingen språkklassifikasjon per nå)
- freq - den totale frekvensen for n-grammet i samlingen av bøker eller aviser
- json - et dictionary med råfrekvens per år

totals.json inneholder totalfrekvenser innenfor årganger i bok- og aviskorpuset. Med disse kan man lett regne ut relativfrekvenser for sammenlikning på tvers av år som i NB N-gram.

metadata-digibok.csv og metadata-digavis.csv inneholder enkle metadata for alle bøkene og avisene som inngår i bok- og aviskorpuset. Hvis du er interessert i mer utførlige metadata, henviser vi til Oria eller NBs APIer under https://api.nb.no/.

Se dokumentasjonsfilene for mer informasjon.
Syntetiske tekstbilder for nord-, sør-, lule- og inaresamisk

Dette datasettet inneholder syntetiske linjebilder som kan brukes til å finjustere OCR-modeller for nord-, sør-, lule- og inaresamisk. Fremgangsmåten for å lage disse bildene er å lage 'rene' linjebilder og tilføre støy ved hjelp av Augraphy.

Teksten i datasettet kommer fra Giellatekno sitt korpus.

Datasettet er tilfeldig delt opp slik at 71% av filene (307387 linjer) er i treningsdelen, 9% av filene (40765 linjer) er i valideringsdelen og 20% av filene er i (84534 linjer) testdelen. Hver del har en unik mengde skrifttyper og tekst- og bakgrunnsfarger.

Se dokumentasjonsfilen for mer informasjon.
Vannverk - Vann levert til andre

Datasettene gir oversikt over utvalgte data om vannverk som er registrert hos Mattilsynet. 

Informasjonen er meldt inn av vannverkene gjennom søknadsbehandlinger eller ved annen innrapportering til Mattilsynet. Drikkevannsforskriften krever bl.a. årlig innrapportering. Mattilsynet har laget en egen skjematjeneste for slik innrapportering. Datasettene omfatter offentlige eller private vannverk som forsyner 50 personer eller mer. I tillegg inngår alle kommunalt eide virksomheter med egen vannforsyning uavhengig av størrelse. Datasettene inneholder også nedlagte anlegg. Dette gjøres av hensyn til dem som ønsker å se historiske data, dvs data for foregående år eller tidligere. Det er datasett for følgende tilsynsobjekter: 1. Vannforsyningssystem. Omfatter også analyser av drikkevannet. 2. Transportsystem 3. Behandlingsanlegg 4. Inntakspunkt. Omfatter også analyser av vannkilden. Nedenfor finner du datasett for 3. behandlingsanlegg_vann_levert. Filen gir oversikt over hvilke andre vannverk som behandlingsanlegget har levert vann til. I tillegg er det en fil (informasjon.txt) som gir oversikt over når uttrekkene ble produsert og hvor mange linjer det er i de enkelte filene. Uttrekkene gjøres ukentlig. For datasettene vannforsyningssystem, transportsystem og inntakspunkt er det dessuten mulig å se historiske data over det som inngår i den årlige innrapporteringen. For å nyttiggjøre den informasjonen så må filen knyttes opp mot &laquo;moder filen&raquo; for å få frem navn og annen statisk informasjon. Disse filene har endelsen _innrapportering i filnavnet. Beskrivelse av datafeltene (dvs. metadata) i de enkelte datasettene fremkommer i egne filer. Disse foreligger i pdf format. Hvis man dobbelt-klikker csv filen og den åpner seg direkte i excel, så vil man ikke få æøå. For å se tegnsettet korrekt i excel må du: &bull; starte excel og et nytt regneark &bull; velg data og deretter fra text, trykk importer &bull; velg data med skilletegn, og filopprinnelse 65001: Unicode (UTF-8) og hak av Mine data har overskrifter og trykk neste &bull; velg bort tabulator som skilletegn og velg semikolon som skilletegn, trykk neste &bull; fullfør Datasettene kan for øvrig importeres i en egen database og sammenstilles slik man ønsker. Det er koblingsnøkler i filene som gjør det mulig å knytte filene sammen. Vannverkene er ansvarlig for kvaliteten på datasettene.

---

Formål: Gjøre data for drikkevannsforsyningen tilgjengelig for offentligheten
Korpus med bokomtalar frå Bokelskere.no

Dette korpuset inneheld ein dump av brukargenererte bokomtalar og diskusjonar frå Bokelskere.no, ein nettstad der brukarane skriv omtalar av og diskuterer nye og eldre bøker, både skjønnlitteratur og fagprosa.

Korpuset er på JSON-format, der kvart objekt svarar til ein omtale eller ein kommentar til ein omtale på Bokelskere.no. Kvart objekt inneheld dei følgjande felta:

- "post_id": unik identifkator for omtalen
- "date": dato når omtalen blei posta
- "user_id": unik identifikator for brukaren
- "isbn13": ISBN-nummer for den aktuelle boka
- "post_title": tittel på omtalen
- "text": omtalen
- "score": evaluering (terningkast 1-6)
- "main_title": tittel på boka
- "author": forfattar av boka
- "parent_id": identifikator for ein omtale som er kommentert

Korpuset inneheld omlag 219.000 postar/objekt, og 1,5 millionar ord (i "text"-feltet).
Målfrid 2023 – Fritt tilgjengelege tekster frå norske statlege nettsider

Dette korpuset inneheld dokument frå 525 internettdomene tilknytta norske statlege institusjonar. Totalt består materialet av omlag 3,5 milliardar "tokens" (ord og teiknsetting). I tillegg til tekster på bokmål og nynorsk inneheld korpuset tekster på nordsamisk, lulesamisk, sørsamisk og engelsk.

Dataa vart samla inn som ein lekk i Målfrid-prosjektet, der Nasjonalbiblioteket på vegner av Kulturdepartementet og i samarbeid med Språkrådet haustar og aggregerer tekstdata for å dokumentere bruken av bokmål og nynorsk hjå statlege institusjonar.

Språkbanken føretok ei fokusert hausting av nettsidene til dei aktuelle institusjonane mellom desember 2022 og januar 2023. Tekstdokument (HTML, DOC(X)/ODT og PDF) vart lasta ned rekursivt frå dei ulike domena, 12 nivå ned på nettsidene. Me tok ålmenne høflegheitsomsyn og respekterte robots.txt.

For teknisk informasjon, sjå dokumentasjonsfilene.
Trondheim Linguistic Lexicon

Trondheim Linguistic Lexicon (TROLL) er eit system for beskriving av leksikalsk informasjon. Det er i utgangspunktet uavhengig av språk, og er vorte nytta til å beskrive verbsystema i norsk, tysk og nederlandsk.

TROLL vart utvikla ved Institutt for lingvistikk ved Universitetet i Trondheim (sidan 1996 Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet, NTNU) i perioden 1987 til 1991.
Kjøttkontroll - Utvidet Sykdomsregistrering ved kjøttkontroll - kodeliste

Mattilsynets kodeliste for beskrivelses av funn som gjøres på slakteskrotter ved slakting av storfe, småfe og svin - som samlet utgjør velferdsindikatorer.
---
Formål: Enhetlig registrering av diagnoser og funn.