AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Besøksadresse til statlige virksomheter og kommuner

Datasettet inneholder besøksadresser til kommuner og statlige kontor og virksomheter. Det er tenkt brukt sammen med datasettet over enhetene i offentlig forvaltning. Dette datasettet er en del av flere datasett om offentlige virksomheter. Datasettene blir omtalt som etatsbasen og lå tidligere på Norge.no. De inneholder en oversikt over offentlige virksomheter, det vil si statlige etater og virksomheters sentrale, regionale og lokale enheter, fylkeskommuner og kommuner. Datasettene blir ikke oppdatert. Datasettene inneholder informasjon om navnet til virksomheten, besøksadresse, postadresse, telefonnummer, e-post, nettadresse (URL), kartkoordinater (posisjon), dekning (hvilke kommuner virksomheten dekker), organisasjonsnummer, overordnet virksomhet, organisasjonstype, tilknytningsform (måten en virksomhet er knyttet til den utøvende statsmakt på) og kvalitetsvurderinger av nettsidene. Slå opp på emneord/tagg etatsbasen for å se de andre datasettene. Etatsbasen er nedlagt og blir ikke lenger vedlikeholdt av Digitaliseringsdirektoratet (tidligere Difi). Datasettene ble sist oppdatert januar 2012. Merk at dette ikke betyr at alle data ble oppdatert i januar 2012, men at de siste endringene ble gjort da. Henvisning til kilden Ved bruk av dette datasettet ber vi om at kilden blir henvist til på følgende måte (jf. NLOD-lisensen): Tjenesten er basert på åpne datasett fra Digitaliseringsdirektoratet og er underlagt Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Datagrunnlaget ble sist oppdatert i 2012 og blir ikke lenger vedlikeholdt av Digitaliseringsdirektoratet.
Telefonnummer til statlige virksomheter og kommuner

Datasett over telefonnummer til stalige virksomheter, kommuner og fylkeskommuner. Det er tenkt brukt sammen med datasettet over enhetene i offentlig forvaltning. Dette datasettet er en del av flere datasett om offentlige virksomheter. Datasettene blir omtalt som etatsbasen og lå tidligere på Norge.no. De inneholder en oversikt over offentlige virksomheter, det vil si statlige etater og virksomheters sentrale, regionale og lokale enheter, fylkeskommuner og kommuner. Datasettene blir ikke oppdatert. Datasettene inneholder informasjon om navnet til virksomheten, besøksadresse, postadresse, telefonnummer, e-post, nettadresse (URL), kartkoordinater (posisjon), dekning (hvilke kommuner virksomheten dekker), organisasjonsnummer, overordnet virksomhet, organisasjonstype, tilknytningsform (måten en virksomhet er knyttet til den utøvende statsmakt på) og kvalitetsvurderinger av nettsidene. Slå opp på emneord/tagg etatsbasen for å se de andre datasettene. Etatsbasen er nedlagt og blir ikke lenger vedlikeholdt av Digitaliseringsdirektoratet (tidligere Difi). Datasettene ble sist oppdatert januar 2012. Merk at dette ikke betyr at alle data ble oppdatert i januar 2012, men at de siste endringene ble gjort da. Henvisning til kilden Ved bruk av dette datasettet ber vi om at kilden blir henvist til på følgende måte (jf. NLOD-lisensen): Tjenesten er basert på åpne datasett fra Digitaliseringsdirektoratet og er underlagt Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Datagrunnlaget ble sist oppdatert i 2012 og blir ikke lenger vedlikeholdt av Digitaliseringsdirektoratet.
Kvalitet på nett - detaljresultat 2013

Resultater fra kvalitetsvurderingen av nær 700 offentlige nettsteder 2010. Inneholder vurderingsrapport for hver av de vurderte nettstedene. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Resultatliste finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Felles datakatalog

Felles datakatalog gir oversikt over hvilke data de ulike offentlige virksomhetene har, hvordan de henger sammen og hva de betyr. Datakatalogen gjør det mulig for deg å søke i opplysningene hos offentlige virksomheter og bruke de til for eksempel analyseformål

---

Formål: Gi en oversikt over datasett, datatjenester, begreper, og informasjonsmodeller fra virksomheter i Norge.
Postjournalstatistikk (OEP) - Innsynskrav 2010

Offentlig elektronisk postjournal (OEP) ble lansert 18. mai 2010 og er en felles publiseringstjeneste for statlige virksomheters postjournaler. Virksomhetene bruker publiseringsløsningen til å gjøre sine egne postjournaler tilgjengelig på internett for alle brukere. De ulike postjournalene blir deretter samlet i en felles database som blir gjort søkbar for brukerne. Brukerne kan søke etter informasjon gjennom OEP og bestille innsyn i den informasjonen de finner interessant. Denne bestillingen blir sendt til den virksomheten som er ansvarlig for journaloppføringen. Deretter blir bestillingen behandlet av virksomheten som et innsynskrav, og brukeren får svar direkte fra virksomheten. Bruksstatistikk for OEP fra og med lanseringsdato mai 2010 til medio september 2011 er publisert på datahotellet. Dataene viser antall innsynskrav fordelt på statlige virksomhetene hver måned. Datasettet vil oppdateres hver måned framover.
Kvalitet på nett - detaljresultat 2016

Detaljerte vurderinger fra kvalitetsvurderingen av 64 offentlige digitale tjenester i 2016. Inneholder tjenestene sine poeng og Difi sin kommentar på hvert kriterium. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) og er basert på et eget kriteriesett med 33 kriterier. Se https://kvalitet.difi.no for kriteriesett og mer informasjon om vurderingsarbeidet. Resultatlisten finnes som eget datasett.
Offentlige virksomheter - kontaktinformasjon, kartkoordinater, kvalitetsvurderinger m.m.

Dette datasettet som tidligere lå på Norge.no, inneholder en oversikt over offentlige virksomheter, det vil si statlige etater og virksomheters sentrale, regionale og lokale enheter, fylkeskommuner og kommuner. Datasettet blir ikke oppdatert. Til hver enkelt virksomhet er det knyttet informasjon om * navnet til virksomheten * besøksadresse * postadresse * telefonnummer * e-post * nettadresse (URL) * kartkoordinater (posisjon) * dekning (hvilke kommuner virksomheten dekker) * organisasjonsnummer * overordnet virksomhet * organisasjonstype * tilknytningsform (måten en virksomhet er knyttet til den utøvende statsmakt på) * kvalitetsvurderinger av nettsidene 2004&ndash;2011 * kvalitetsvurderinger &ndash; indikatorer 2004&ndash;2011 Obs: Datasettet blir ikke lenger oppdatert av Digitaliseringsdirektoratet (tidligere Difi).
Postjournalstatistikk (OEP) - Innsynskrav 2011

Offentlig elektronisk postjournal (OEP) ble lansert 18. mai 2010 og er en felles publiseringstjeneste for statlige virksomheters postjournaler. Virksomhetene bruker publiseringsløsningen til å gjøre sine egne postjournaler tilgjengelig på internett for alle brukere. De ulike postjournalene blir deretter samlet i en felles database som blir gjort søkbar for brukerne. Brukerne kan søke etter informasjon gjennom OEP og bestille innsyn i den informasjonen de finner interessant. Denne bestillingen blir sendt til den virksomheten som er ansvarlig for journaloppføringen. Deretter blir bestillingen behandlet av virksomheten som et innsynskrav, og brukeren får svar direkte fra virksomheten. Bruksstatistikk for OEP fra og med lanseringsdato mai 2010 til medio september 2011 er publisert på datahotellet. Dataene viser antall innsynskrav fordelt på statlige virksomhetene hver måned. Datasettet vil oppdateres hver måned framover.
Kvalitet på nett - detaljresultat 2011

Resultater fra kvalitetsvurderingen av nær 700 offentlige nettsteder 2010. Inneholder vurderingsrapport for hver av de vurderte nettstedene. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Resultatliste finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Postadresser til statlige virksomheter og kommuner

Datasettet inneholder postadresse, postnummer og sted til kommuner og statlige virksomheter. Datasettet er tenkt brukt sammen med datasettet over enhetene i offentlig forvaltning. Dette datasettet er en del av flere datasett om offentlige virksomheter. Datasettene blir omtalt som etatsbasen og lå tidligere på Norge.no. De inneholder en oversikt over offentlige virksomheter, det vil si statlige etater og virksomheters sentrale, regionale og lokale enheter, fylkeskommuner og kommuner. Datasettene blir ikke oppdatert. Datasettene inneholder informasjon om navnet til virksomheten, besøksadresse, postadresse, telefonnummer, e-post, nettadresse (URL), kartkoordinater (posisjon), dekning (hvilke kommuner virksomheten dekker), organisasjonsnummer, overordnet virksomhet, organisasjonstype, tilknytningsform (måten en virksomhet er knyttet til den utøvende statsmakt på) og kvalitetsvurderinger av nettsidene. Slå opp på emneord/tagg etatsbasen for å se de andre datasettene. Etatsbasen er nedlagt og blir ikke lenger vedlikeholdt av Digitaliseringsdirektoratet (tidligere Difi). Datasettene ble sist oppdatert januar 2012. Merk at dette ikke betyr at alle data ble oppdatert i januar 2012, men at de siste endringene ble gjort da. Henvisning til kilden Ved bruk av dette datasettet ber vi om at kilden blir henvist til på følgende måte (jf. NLOD-lisensen): Tjenesten er basert på åpne datasett fra Digitaliseringsdirektoratet og er underlagt Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Datagrunnlaget ble sist oppdatert i 2012 og blir ikke lenger vedlikeholdt av Digitaliseringsdirektoratet.
Flyreiseaktivitet i staten 2009-2013

Staten kjøper klimakvotar for internasjonale tenestereiser som statstilsette gjer med fly. Som grunnlag for dette, samlar Difi data over statstilsette sine flyreiser, medrekna politisk leiing i departementa. Tala blir rapporterte inn til Finansdepartementet som så kjøper klimakvotar for utslepp frå dei internasjonale reisene. Statistikken er basert på reiserekningar, innsamla frå Direktoratet for økonomiforvaltning (DFØ), Bluegarden og om lag 30 verksemder som rapporterer direkte.
Kvalitet på nett - resultatliste 2011

Resultatliste fra kvalitetsvurderingen av nær 700 offentlige nettsteder 2011. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Detaljerte vurderinger for hvert enkelt nettsted finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Innbyggerundersøkelsen 2015

Innbyggerundersøkelsen 2015 ble gjennomført høsten 2014 og våren 2015 av Epinion på oppdrag fra Difi. 30 000 tilfeldig utvalgte innbyggere fikk tilsendt spørreskjema og 41 prosent av disse svarte. Undersøkelsen er gjennomført for tredje gang, og den er Norges mest omfattende undersøkelse om innbyggernes inntrykk av og erfaringer med offentlige tjenester og om det å bo i Norge.
Kommune-Los

"Kommune-Los" er definert som en egen delmengde av Los-datasettet. Formålet med Kommune-Los er å kunne skille ut temaer og emneord som er relevante for kommunene. Los er fortsatt et felles vokabular for statlig og kommunal sektor, og det er ikke mulig å gjøre endringer i Kommune-Los uten at det påvirker hele Los.

**Om Los:**
Los er et felles vokabular som er temainndelt for å kategorisere og beskrive offentlige tjenester og ressurser. Vokabularet kan benyttes til en rekke formål, for eksempel:

- kategorisere og beskrive offentlige sluttbrukertjenester og ressurser (som for eksempel datasett, API-er og informasjonsmodeller)
- optimalisere søk på nettsider (ved hjelp av flerspråklighet, hjelpeord og synonymer)
- som parallellkorpus (bokmål, nynorsk og engelsk) for oversettingstjenester og maskinlæring
- kategorisere offentlige tjenester og ressurser på tvers av landegrenser.

Vokabularet er tilrettelagt for bruk i lenkede data-miljøer og er gjort tilgjengelig som en nedlastbar RDF/XML-fil i tråd med SKOS-standarden. I tillegg er det laget en tjeneste som viser innholdet på en nettside og som gjør det mulig å gjøre enkeltoppslag mot hver enkelt term i vokabularet (URI-ene gir svar).
Informasjonsmodellkatalog i Felles datakatalog

Datasettet "Felles modellkatalog i Felles datakatalog" inneholder alle informasjonsmodeller som er publisert i Felles datakatalog.  
Hver informasjonsmodell inneholder opplysninger om modellen med tilhørende tittel og identifikator. I tillegg kan informasjonen om modellen inneholder søkeord, landingsside, tema, beskrivelse, identifikator, utgitt dato, språk, sist endret, versjonsnote, ansvarlig og kontaktinformasjon. Videre kan informasjonsmodellen inneholde modellelementer med egenskaper og roller. 

---

Formål: Å gjøre alle informasjonsmodeller i Felles datakatalog tilgjengelig for nedlasting
Kvalitet på nett - detaljresultat 2010

Resultater fra kvalitetsvurderingen av nær 700 offentlige nettsteder 2010. Inneholder vurderingsrapport for hver av de vurderte nettstedene. Vurderingen er utført av Direktoratet for forvaltning og IKT. Resultatliste finnes i eget datasett. Se https://www.difi.no/fagomrader-og-tjenester/digitalisering-og-samordning/kvalitet-pa-nett for mer informasjon om vurderingsarbeidet.
Sensitive artsdata

Sensitive artsdata er samlebegrep for en database med utvalgte arter av fugler, pattedyr og lav hvor stedfestet informasjon om artenes hekkeområde, yngleområde eller voksested er skjermet for allment innsyn. Begrunnelsen for at stedfestet informasjon om disse artene bør skjermes, er at åpen tilgang kan føre til at arten eller stedet der den forekommer utsettes for uheldige negative påvirkninger. Det kan være eksempelvis forstyrrelse, etterstrebelse, eller ødeleggelse.

Data er publisert gjennom en passordbeskyttet løsning som viser eksakt lokalisering av objektene. Fylkesmannen og Miljødirektoratet kan gi tilgang til denne. Data er også publisert gjennom en åpen løsning som viser maskerte data, i form av ruter med varierende størrelse, avhengig av art.
Referanseruter for navigasjon

Referanserutene for navigasjon er anbefalinger fra Kystverket for å støtte ruteplanlegging basert på vår beste praksis. Rutene er ikke bindende, og de skal ikke erstatte nødvendige navigasjonshjelpemidler eller navigasjonsoppgaver, inkludert sjøveisreglene (COLREG) og standarder for ruteplanlegging og vakthold. Rutene skal ikke medføre noen endring i ansvaret til kaptein eller ansvarlig offiser for sikker navigering og manøvrering av fartøyet. Hovedkategorien av referanseruter er utviklet for en maksimal skipsdimensjon på 150 m LOA og 9 m dypgang eller mindre. Noen ruter som er inkludert, er for skip med enda mindre maksimale dimensjoner på grunn av lokale begrensninger. Andre rutekategorier kan inkluderes. Når du bruker referanseruter for ruteplanlegging, vennligst se relevante forskrifter og navigasjonskart for faktiske maksimale fartøysdimensjoner for den spesifikke ruten. Kystverket vil holde rutene oppdatert regelmessig. Se mer om bruk av referanserutene for navigasjon i Kystverkets tjeneste «www.Routeinfo.no».
Reguleringsplanforslag - Høring og offentlig ettersyn

Reguleringsplanforslag er et forslag til et nytt arealplankart med tilhørende bestemmelser som fastlegger bruk, flerbruk og vern i bestemte områder - planområdet. Reguleringsplanforslaget er utarbeidet som en områderegulering for et større område eller som en detaljregulering for enkelttiltak eller mindre områder. Datasettet genereres fra den landsdekkende kopien av reguleringsplanforslag. Denne holdes oppdatert med data fra de originale plandataene som forvaltes i kommunene. Oppdateringen skjer ved synkronisering fra kommunene sine data.
Kommuneplaner (landsdekkende kopi)

Fra 1.1.2026 vil Direktoratet for byggkvalitet opprettholde «Norge digitalt arealplankartløsning» (NAP) med datasett for kommuneplaner og denne oppføringen er oppdatert med distribusjoner.

Kommuneplanen skal være kommunens overordnede styringsdokument. Den skal gi rammer for virksomhetenes planer og tiltak, og planer for bruk og vern av arealer i kommunen. Alle kommuner skal ha en kommuneplan. En samlet kommuneplan består både av en samfunnsdel med handlingsdel og en arealdel. Kommunen bestemmer gjennom vedtak av kommunal planstrategi om kommunen skal gjennomføre en full kommuneplanrevisjon av alle delene, eller om bare deler av kommuneplanen skal revideres, og hva revisjonen skal gå ut på. Kommuneplanen skal ivareta både kommunale, regionale og nasjonale mål, interesser og oppgaver, og bør omfatte alle viktige mål og oppgaver i kommunen. Den skal ta utgangspunkt i den kommunale planstrategien og legge retningslinjer og pålegg fra statlige og regionale myndigheter til grunn. Det kan utarbeides kommunedelplan for bestemte områder, temaer eller virksomhetsområder. Kommuneplanen skal ha en handlingsdel som angir hvordan planen skal følges opp de fire påfølgende år eller mer, og revideres årlig (Regjeringen.no).

Datasettet genereres fra den landsdekkende kopien av kommuneplaner . Denne holdes oppdatert med data fra de originale plandataene i kommunene. Oppdateringen skjer ved synkronisering fra kommunene.
Reguleringsplaner (landsdekkende kopi)

Fra 1.1.2026 vil Direktoratet for byggkvalitet opprettholde «Norge digitalt arealplankartløsning» (NAP) med datasett for reguleringsplaner og denne oppføringen er oppdatert med distribusjoner.

Reguleringsplan er et arealplankart med tilhørende bestemmelser som fastlegger bruk, flerbruk og vern i bestemte områder, og som gir grunnlag for avklaring av hvilke bygge- og anleggstiltak som kan gjennomføres i planområdet. Kommunestyret skal sørge for at det blir utarbeidet reguleringsplan for de områder i kommunen hvor dette følger av loven eller av kommuneplanens arealdel, samt der det ellers er behov for å sikre forsvarlig planavklaring og gjennomføring av bygge- og anleggstiltak, flerbruk og vern i forhold til berørte private og offentlige interesser. For gjennomføring av større bygge- og anleggstiltak og andre tiltak som kan få vesentlige virkninger for miljø og samfunn, kreves det reguleringsplan. Reguleringsplan kan utarbeides som en områderegulering for et større område eller som en detaljregulering for enkelttiltak eller mindre områder. Staten kan, når viktige statlige eller regionale interesser tilsier det, vedta statlig reguleringsplan. Private har rett til å fremme forslag til detaljregulering.

Datasettet genereres fra den landsdekkende kopien av reguleringsplaner. Denne holdes oppdatert med data fra de originale plandataene som forvaltes i kommunene. Oppdateringen skjer ved synkronisering eller periodisk kopiering fra kommunene sine data.
Planområde for planlegging igangsatt

Datasettet viser område(r) hvor det er varslet at planlegging skal igangsettes etter plan- og bygningsloven (pbl). Formålet er å kunne identifisere og vise hvor planarbeid er startet, slik at naboer, berørte parter, høringsmyndigheter og kommunen får informasjon om planinitiativet.
Fylkesinndeling

Datasettet inneholder tosifret fylkeskode og offisielt navn på fylke. Fylkene er regionale administrative enheter både for statlig og fylkeskommunal virksomhet. Tilsvarer NUTS-3 i europeisk statistikk.

---

Formål: Fylkene er regionale administrative enheter både for statlig og fylkeskommunal virksomhet og en viktig enhet i SSBs statistikkpublisering.
Grunnkretser og delområder

Siste datasett viser inndelingen i grunnkretser og delområder. Norge er delt inn i rundt 15 000 grunnkretser, som igjen er gruppert til rundt 1 550 delområder. Formålet med å dele kommunen inn i grunnkretser er å lage små, stabile geografiske enheter. Datasettet inneholder 8-sifret kode, nivånummer og navn. De fire første sifrene i koden utgjør kommunenummeret. Delområder vil ha 00 som siste to siffer. Nivånummeret har verdien 1 for delområde og 2 for grunnkrets. Se Statistisk sentralbyrå Klassifikasjoner og kodelister (Klass) for tidligere versjoner.
Yrkeskatalogen med yrkeskoder

Det sentrale i Yrkeskatalogen er yrkeskoder og yrkestitler. Den 7-sifrete yrkeskoden benyttes i A-meldingen. Yrkeskoden bestemmes av en stillings arbeidsoppgaver. Yrkeskatalogen er en kodeliste som ligger på ssb.no/klass. Her kan en også søke etter yrkeskoder.
Standard for yrkesklassifisering (STYRK08)

Standarden er basert på den internasjonale standarden for yrkesklassifisering, International Standard Classification of Occupations 2008 - ISCO-08. Strukturen er hierarkisk og er delt inn med fire sifre: 1. siffer = yrkesfelt, 2. siffer = yrkesområde, 3. siffer = yrkesgruppe, 4. siffer = yrke. Et yrke er karakterisert ved ensartethet i arbeidsoppgaver, kompetansenivå og spesialisering. Standard for yrkesklassifisering er beregnet for bruk i offisiell norsk statistikk og vil også være et viktig verktøy innen arbeidsformidling og yrkesrettledning. Men for innrapportering av yrker til A-ordningen skal en bruke Yrkeskatalogen (7 siffer).
POI i Innlandet

POI er en forkortelse for "Point of interest", interessepunkter. 
Bakgrunnen for «POI i Innlandet» er et felles behov blant partene i Temadata Innlandet for en oversikt over interessepunkter i Innlandet. Det er derfor opprettet en felles base med felles forvaltning av POI'er i Innlandet. 
Det er lagt opp til at kommunene skal registrere og vedlikeholde POI i egen kommune. POI er kategorisert ut fra 4 POI-typer: Friluftsliv, idrettsanlegg, offentlige tjenester og overnatting. Disse 4 POI-typene er videre delt opp i ulike grupper , mens disse igjen er oppdelt i nye undergrupper.
Myrdata Innlandet

Bruksområde:
Formålet med datasettet er å samle all kunnskap om myr og våtmarker i en datakilde for å gjøre et viktig tema i klimasammenheng, enklere tilgjengelig. Datasettet kan brukes som et kunnskapsgrunnlag i plan- og byggesaksbehandlingen eller i saksbehandling som gjelder tiltak i utmark, for eksempel etablering av skogsbilveger. Kommunen kan velge datasettet som ett av sine lokale DOK-datasett (DOK- Det offentlige kartgrunnlaget) for å bidra til at det hensyn tas i saksbehandling der det er relevant.  
Myr lagrer store mengder organisk karbon og det er viktig å ha detaljert kunnskap om lagring i ulike typer myr og en bevisstgjøring av hvordan myrer bør håndteres i arealplanlegging og byggesaksbehandling. Miljødirektoratet har utviklet en klimagasskalkulator som kan brukes for utregning av ulike klimatiltak og økt kunnskap om myr gjør beregningen av potensielle klimagassutslipp sikrere. 
 
Metode og kildebeskrivelse:
Datasettet er sammensatt av data fra myrkategoriene i Ar5 og gamle DMK (med egenskap om myrdybder, ref. gamle myrkost). I tillegg er det koblet sammen med myrinformasjon, fra Naturtypekartlegginga og informasjon om våtmarker i Natur i Norge (NIN). I områder hvor det ikke finnes detaljerte data fra Ar5 eller DMK er det supplert med myrinformasjon fra Ar50.
Datasettet vil oppdateres årlig for å få med nye kartlegginger fra Natur i Norge. I enkelte myrer er det foretatt dybdemålinger med enten georadar eller torvsonde og denne informasjonen vil etter hvert bli tilgjengelig på de myrflatene det gjelder.
Byggeforbudssoner kraftledninger

Datasettet Byggeforbudssoner kraftledninger inneholder byggeforbudssoner for Statnetts kraftledninger. Dette er arealer rundt kraftledninger som er klausulert i medhold av konsesjon etter energiloven og ekspropriasjon etter oreigningslova eller minnelig avtale med berørte grunneiere. Byggeforbudssonen legger restriksjoner på aktivitet i denne sonen. Det er ikke tillatt med ny bebyggelse innenfor byggeforbudssonen og alle tiltak i terrenget og anleggsarbeid innenfor byggeforbudssonen skal på forhånd avklares med ledningseier. Datasettet er et landsdekkende datasett for Statnett. 

Statnett ønsker i tillegg å informere om at det er en varslingsplikt til ledningseier for anleggsarbeid (maskiner og utstyr) som kan nå innenfor 30 meter fra ytterste strømførende ledning. Da skal ledningseier kontaktes for nødvendig avklaringer og tillatelse til anleggsarbeid innenfor denne varslingssonen.

Datasettet har tidligere blitt kalt Hensynssoner kraftledninger.
NVDB Rutedatasett 2.0

NVDB-Rutedatasett 2.0 er et produkt fra NVDB som er beregnet på navigasjon og ruteplanlegging. Datasettet har et vegnett segmentert på aktuelle strekningsegenskaper fra NVDB. Vegsperringer og svingerestriksjoner leveres som egne objekter. Produktet leveres fylkesvis på filformatet SpatiaLite.  

Produktet fra NVDB oppdateres en gang pr måned, men normalt med unntak av starten av januar og starten av august. Massivklienten skal også nå fungere for NVDB Rutedatasett. 

Dette er ny versjon av NVDB-Rutedatasett.