AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Støykart - strategisk støykartlegging (Støydirektivet)

Datasettet tilfredsstiller kravene for rapportering i henhold til EUs støydirektiv. Dataene er samlet inn fra Vegdirektoratet, Oslo kommune, BaneNor og  Avinor

Følgende inngår i kartleggingen
- Veier ≥ 3 millioner kjøretøypasseringer per år
- Jernbanelinjer ≥ 30,000 tog per år [Data mangler for 2022]
- Flyplasser ≥ 50,000 bevegelser per år [Data mangler for 2017]

- Byområder (aggomerations) ≥ 100 000 innbyggere

Byområder som inngår (aggomerations) ≥ 100 000 innbyggere
- Oslo, med nabokommunene Asker, Bærum, Lillestrøm, Lørenskog, Nordre Follo og Rælingen
- Bergen
- Stavanger, med nabokommunene Sandnes, Randaberg og Sola
- Trondheim
- Fredrikstad og Sarpsborg
- Drammen (ny 2022)


Dataene blir ikke oppdatert men genereres på nytt hvert 5. år
Vannforekomster

Datasettet viser vannforekomster for overflatevann og grunnvann.

En overflatevannforekomst er en betydelig mengde vann (tilsigsareal for elv og overflateareal for innsjø og kystvann). I tillegg til hydrografiske forhold defineres utstrekningen i henhold til kriterier for vanntype, påvirkninger, økologisk tilstand eller potensial (Sterkt modifiserte vannforekomster) og kjemisk tilstand. En grunnvannsforekomst defineres som en avgrenset forekomst som enten produserer 10m3 per døgn eller som kan forsyne 50 personer. Vannforekomstene utgjør forvaltningsenhetene som skal forvaltes i samsvar med bestemmelsene gitt i vannforskriften, der hovedhensikten er å sikre en helhetlig vannforvaltning fra fjell til fjord. Felles for elementene som inngår i vannforekomster, er at de er homogene med tanke på kjemiske, biologiske og fysiske egenskaper samt antropogene påvirkninger innenfor et nedbørfelt.
Ilandstigningslokaliteter Svalbard

På Svalbard er ilandstigning i forbindelse med turistvirksomhet begrenset til bestemte ilandstigningsområder. 

I løpet av 2025 vil Miljødirektoratet inkludere alle ilandstigningslokaliteter som brukes på Svalbard, og som er omfattet av meldeplikt mht dato for ilandstigning og antall besøkende.

Datasettet stedfester i første omgang de lokalitetene på Svalbard hvor ilandstigning i forbindelse med turistvirksomhet er tillatt. For disse lokalitetene er datasettet komplett.

Reguleringen er hjemlet i følgende forskrifter:

Forskrift om nasjonalparkene Sør-Spitsbergen, Forlandet og Nordvest-Spitsbergen, om naturreservatene Nordaust-Svalbard og Søraust-Svalbard, og om naturreservatene for fugl på Svalbard

Forskrift om Van Mijenfjorden nasjonalpark på Svalbard

Forskrift om fredning av Indre Wijdefjorden nasjonalpark på Svalbard
Naturtyper - utvalgte

Datasettet viser registrerte forekomster av utvalgte naturtyper, jf forskrift om utvalgte naturtyper, http://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2011-05-13-512. 
Åtte naturtyper har status som utvalgt naturtype: Kystlynghei, slåttemark, slåttemyr, kalklindeskog, kalksjøer, hule eiker, åpen grunnlendt kalkmark i boreonemoral sone og olivinskog. Lokaliteter av
utvalgte naturtyper forvaltes i Miljødirektoratets datasett Naturtyper - DN-håndbok 13 og Naturtyper – Miljødirektoratets instruks.
Forskriften for utvalgte naturtyper gjelder alle lokaliteter som fyller kravene i forskriften, uavhengig av om lokaliteten er registrert i Naturbase eller ikke. Statsforvalteren vil kunne bistå dersom det er usikkerhet om hvorvidt en lokalitet faktisk er en utvalgt naturtype. I tvilstilfeller kan det være nødvendig å kontakte spesialkompetanse for å få gjort en vurdering.
Kartleggingsenheter NiN

Datasettet viser naturområder i kartleggingsmålestokk 1:5000 og 1:20000 etter type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge (NiN). Datasettet inneholder alle naturområder som siden 2015 er kartlagt etter versjon 2 av NiN ved bruk av Miljødirektoratets automatiserte dataflyt ved kartlegging av natur (NiN dataflyt). Videre inneholder datasettet konverterte data fra kartlegging etter versjon 1 av NiN, utført 2011-2014 med filbaserte leveranser. Datasettet består av polygoner, med enten én eller flere kartleggingsenheter i kartleggingsmålestokk 1:5000 eller 1:20000. Andelen til hver kartleggingsenhet i en sammensatt polygon er oppgitt i 10-deler. Egenskaper er knyttet til den enkelte kartleggingsenhet. Dette vises best i faktaarkene som er lenket opp til hvert naturområde. Type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge dokumenterer det faglige innholdet. Avgrensningene er jevnt over presise, med god faglig presisjon.
Vannregioner

En vannregion er administrativ inndeling for forvaltning av vann og vassdrag, inkludert grunnvannsforekomster og kystnære marine områder. Inndelingen bygger på inndelingskriteringer fra vannforskriften, som implementerer EUs vanndirektiv (Water Framework Directive). Norge er delt inn i 18 vannregioner, hvorav sju er internasjonale vannregioner og deles med Sverige og Finland. Inndelingen er gitt i vannforskriftens vedlegg I. Vannregionene følger grenser for nedbørfelt, og avviker derfor fra fylkes- og landegrenser. En vannregionmyndighet (fylkeskommune) skal koordinere arbeidet med å gjennomføre oppgavene som følger av vannforskriften. Arbeidet skjer i nært samarbeid med vannregionutvalget. Måledata om tilstand og utvikling innen vannregioner og vannområder sammenstilles for å se tilstand og utvikling over tid.
Miljøtilstand i vann

Datasett fra fagsystemet Vannmiljø. Vannmiljø er verktøyet som miljømyndighetene bruker til å registrere og analysere miljøtilstanden i elver, innsjøer og kystvann. Systemet systematiserer data og gjør data om tilstand og utvikling i miljøkvaliteten i vann tilgjengelig for bruk i det offentlige.
Sårbare områder (Nitratdirektivet)

Avgrensningen av området er gitt i gjødselvareforskriften:

Dette gjelder områder med avrenning til Glommavassdraget, medregnet Lågen og Vorma, Haldensvassdraget og øvrige områder med avrenning til Oslofjorden mellom svenskegrensa og Strømstangen fyr samt til indre Oslofjord (innenfor Drøbaksterskelen)
Arter av nasjonal forvaltningsinteresse

Arter av nasjonal forvaltningsinteresse er et forvaltningsrettet datasett som distribueres av Miljødirektoratet, der datafangsten helt og fullt er basert på dataflyten for artsdata som er etablert av Artsdatabanken. Artsdatabanken har, siden etableringen i 2005, etablert dataflyt med relevante institusjoner og relevante databaser som blir synliggjort i Artskart. Eierskapet til data er avklart og ligger hos originalverten. 

Arter av nasjonal forvaltningsinteresse består både av arter som trenger beskyttelse og arter som er skadelige (fremmede). Alle relevante artsgrupper er omfattet. Beslutning om hvilke arter som inngår er i all hovedsak tatt i henhold til ulike relevante statuser som arter kan befinne seg i. Trua arter, ansvarsarter og freda arter er eksempler på slike statuser, som i datasettet er definert som utvalgskriterier. 

I tillegg til at det er besluttet hvilke arter som skal inngå, er det besluttet to kvalitetsparametere som må være utfylt eller som må fylle noen minstekrav; geografisk presisjon og funksjon (aktivitet). Disse kravene varierer mellom ulike artsgrupper. 

Kartlagte forekomster av sensitive funksjonsområder for gitte arter, dvs. forekomster som det ikke skal være allmenn tilgang til detaljert informasjon om, er ikke inkludert i dette datasettet.
Truede arter 2015 - hot spots

Datasettet inneholder modellerte “hotspots” for truede arter og truede ansvarsarter for utvalgte artsgrupper. Dette er områdene med størst predikert forekomst av truede arter og truede ansvarsarter innenfor disse artsgruppene (i henhold til Norsk rødliste for arter 2015). Modelleringen er foretatt av Norsk institutt for naturforskning (NINA).

Datasettet inneholder "hotspots" for følgende artsgrupper:

-	Insekter og edderkoppdyr
-	Karplanter
-	Lav
-	Moser
-	Sopp

Det har kommet en oppdatert versjon av dette datasettet. Du finner det under Trua arter - hot spots
Kulturlandskap - utvalgte

Datasettet viser områder som er omfattet av satsingen Utvalgte kulturlandskap i jordbruket. Dette er et samarbeid og spleiselag mellom landbruks-, natur- og kulturminneforvaltningen i Norge. Arbeidet er basert på samarbeid mellom grunneiere og drivere og styresmaktene. Utvalgte kulturlandskap i jordbruket er en samling av de mest verdifulle kulturlandskapene i Norge. Formålet med satsingen er å sikre langsiktig forvaltning av et utvalg særegne landskapsområder med store biologiske og kulturhistoriske verdier som er formet av langvarig og kontinuerlig tradisjonell bruk. I utvelgelsen av områdene vektlegges at de i størst mulig grad skal omfatte kulturlandskap i jordbruket med store verdier knyttet til både biologi/naturmangfold og kulturhistorie og at det skal være realistisk å få til langsiktig drift, skjøtsel og vedlikehold.
Friluftslivsområder - vernede

Datasettet viser friluftslivsområder som er vernet etter Lov om naturområder i Oslo og nærliggende kommuner (markaloven) § 11.

Formålet med vernet er generelt å bevare naturopplevelsesverdier som gjør områdene særskilt verdifulle for friluftslivet. En forskrift for hvert område beskriver nærmere formål, avgrensning, vernebestemmelser mv.

Vernede friluftslivsområder ligger i Oslo og Nordre Follo kommuner.
Rødlistet natur i verneområder (NiN)

Datasettet inneholder rødlistet natur i verneområder, som er kartlagt under program for basiskartlegging i verneområder vha. Natur i Norge, versjon 2. De rødlistete naturtypene er identifisert ved hjelp av analyse av data fra basiskartleggingen. Analysen er basert på definisjonen av rødlistet natur, slik de ulike rødlistete naturtypene er avgrenset i Norsk rødliste for naturtyper 2018. For eksempel vil strandeng (VU) vises som all kartlagt natur som tilsvarer kartleggingsenhet T12 Strandeng i NiN systematikken. Tilsvarende vil slåttemark (CR) vises som alle forekomster av T32 Semi-naturlig eng, som også har verdi SP-a Slåttepreget for miljøvariabel (uLKM) SP- slåttemarkspreg.

For rødlistete naturtyper der forholdet mellom kartleggingsenheten og den rødlistete naturtypen er 1:1, slik at rødlisteenheten tilsvarer kartleggingsenheten, vil angivelsen av den rødlistete naturtypens areal være det samme som kartleggingsenheten. Dette gjelder f.eks. slåttemark (CR). For rødlistete naturtyper der forholdet mellom kartleggingsenheten og den rødlistete naturtypen er mindre enn 1:1, vil den rødlistede naturtypen utgjøre en del av den kartlagte polygonen. For eksempel vil fosseberg (VU), som defineres på grunntypenivå i NiN, finnes i et mindre område inne i den utfigurerte kartleggingsenheten. Rødlistete naturtyper som defineres av grunntyper vil derfor ikke være nøyaktig stedfestet i datasettet.

Datasettet viser også rødlistete landformer og torvmarksformer. Disse er kartlagt som egenskaper knyttet til registrerte kartleggingsenheter. Dette innebærer at landformer og torvmarksformer ikke er nøyaktig stedfestet, men det er angitt at de er til stede i de kartlagte polygonene.

Datasettet bygger på data som er samlet inn etter NiN-versjon 2.1, dvs. fra og med 2017. Tidligere års kartleggingsdata etter NiN-versjon 1 er konvertert til NiN 2.1, men konverteringen har medført for mye usikkerhet og tap av presisjon til at disse dataene er benyttet i analysen.
Tilda melding til annen myndighet

Datasettet deler informasjon om meldinger knyttet til en tildaenhet (virksomheter) og som utveksles mellom tilsynsmyndigheter i Norge. 

Dette datasettet fungerer som en felleskomponent i datadelingstjenesten Tilda og er i utgangspunktet tilgjengelig for kun for tilsynsmyndigheter. Datasettet har flere felter i seg enn det som nødvendigvis blir utvekslet mellom tilsyn i dag. Det er ingen automatikk i at alle dataelementene som tilbys i dette datasettet har innhold.

Formål: Formålet med deling av tilsynsdata er å gjøre tilsynsmyndigheter i stand til å samordne seg og gi mindre belastning på næringslivet ved å drive mer risikobasert tilsyn. 

Brønnøysundregistrene forvalter datadelingstjenesten på vegne av tilsynsmyndighetene.
Frivillighetsregisteret

Frivillighetsregisteret har oversikt over organisasjoner i Norge som driver frivillig virksomhet, og som frivillig har valgt å registrere seg. For å kunne delta i Grasrotandelen og momskompensasjonsordningen, må organisasjonen være registrert i Frivillighetsregisteret.

---

Formål: Frivillighetsregisteret skal:
- gjøre samhandlingen mellom frivillige organisasjoner og offentlige styresmakter bedre og enklere
- styrke og bevare grunnlaget for frivillig virksomhet
- legge til rette for forskning og statistikk
- bedre grunnlaget for utforming av det offentliges politikk til frivillig virksomhet
Konkursregisteret

Konkursregisteret inneholder opplysninger om konkursbo og tvangsavviklingsbo. Registeret inneholder sentrale opplysninger om hvert bo, blant annet hvem som er eller har vært daglig leder, styreleder og revisor i et konkursrammet foretak, og om styreleder, daglig leder eller innehaver har roller i andre foretak på tidspunktet for konkursåpning. Konkursregisteret har også opplysninger om hvilke personer som er ilagt konkurskarantene.

---

Formål: Konkursregisteret ble opprettet som et middel for å avdekke og kjempe mot økonomisk kriminalitet. Gjennom Konkursregisteret kan bostyrere, politi, domstoler og andre interesserte raskt skaffe seg viktig informasjon.
EMAS-registeret (Eco-Management and Audit Scheme)

EMAS-registeret (Eco-Management and Audit Scheme) er et register med en frivillig ordning for miljøregistrering av organisasjoner innenfor EU.
En EMAS-godkjenning betyr at organisasjonen både overholder og går lenger i miljøarbeidet sitt enn det som er lovfestede miljøkrav. 


---

Formål: Datasettet gir en oversikt over alle norske organisasjoner som innehar EMAS-godkjenning.
Nordiske virksomhetsdata

Datasett fra Sverige, Finland, Island og Norge. Inneholder følgende opplysninger: organisasjonsnummer, navn på virksomhet, adresse, status, registreringsdato, organisasjonsform og registreringsmyndighet. 
Målet er å legge til rette for at bedrifter kan dele data smartere, sikrere og raskere med andre bedrifter og myndigheter, både i eget land og på tvers av de nordiske landene.
Reservasjonsregisteret

Reservasjonsregisteret inneholder informasjon om privatpersoner som har reservert seg mot direkte adressert reklame i posten og/eller telefonsalg. Alle foretak som sender ut reklame rettet mot privatpersoner, plikter å oppdatere sine kundelister mot Reservasjonsregisteret minst 1 gang per måned.

---

Formål: Virksomheter som driver med telefonsalg og adressert reklame, plikter å bruke Reservasjonsregisteret til å kontrollere hvem som har reservert seg for denne type markedsføring.
Kompensasjonsordningen for innreisekarantene

Datasettet gir en oversikt over hvilke virksomheter som har fått tildelt tilskudd. Opplysninger fra kompensasjonsordningen gjøres tilgjengelig under henvisning til forskrift til utfylling og gjennomføring av lov om midlertidig tilskuddsordning for foretak med utgifter til innreisekarantene ved bruk av arbeidskraft fra utlandet § 5-1.
Partiregisteret

Partiregisteret er et register over politiske parti i Norge. Datasettet inneholder oversikt over alle partinavn som er vernet gjennom registrering i Partiregisteret, og informasjon om partiets utøvende organ. Registreringen i Partiregisteret gir grunnlag for hvem som kan representere partiet overfor valgmyndighetene, og har betydning for hvilke regler som gjelder i forbindelse med partiets listeforslag og godkjenning av valgsedler.


---

Formål: Hovedformålet med registeret er å gi parti anledning til å skaffe seg enerett til å stille valglister under det registrerte partinavnet.
Støtteregisteret

Støtteregisteret er et nasjonalt register for støtteordninger og støttetildelinger. Registeret skal bidra til åpenhet og transparens rundt støtteordninger som er statsstøtte etter EØS-avtalen og tildelinger av støtte etter disse ordningene. Tildelingen må være publisert i registeret for at støtten skal være lovlig.
Tilda tilsynskoordinering

Datasettet deler informasjon om tilsyn planlagt av tilsynsmyndigheter i Norge. Dette datasettet fungerer som en felleskomponent i datadelingstjenesten Tilda og er i utgangspunktet tilgjengelig for kun for tilsynsmyndigheter. Datasettet har flere felter i seg enn det som nødvendigvis blir utvekslet mellom tilsyn i dag. Det er ingen automatikk i at alle dataelementene som tilbys i dette datasettet har innhold. Brønnøysundregistrene forvalter datadelingstjenesten på vegne av tilsynsmyndighetene.

Formål: Formålet med deling av tilsynsdata er å gjøre tilsynsmyndigheter i stand til å samordne seg og gi mindre belastning på næringslivet ved å drive mer risikobasert tilsyn.
Oppgaveregisteret

Oppgaveregisteret gir en oversikt over opplysninger som næringsdrivende plikter å rapportere til statlige myndigheter. Alle statlige etater skal melde nye eller endrede rapporteringsplikter til Oppgaveregisteret. Statlige etater skal så langt det er mulig samarbeide om å spørre næringsdrivende bare en gang.

---

Formål: Sørge for effektiv samordning og utnyttelse av oppgaveplikter som offentlige organer pålegger næringslivet.

Gjøre næringslivet i stand til å finne ut hvilke rapporteringsplikter de har til statlige myndigheter.
Tros- og livssynssamfunn

Inneholder medlemslister over personer i ulike tros- og livssynssamfunn i Norge.

---

Formål: Brønnøysundregistrene utfører en kontroll på vegne av Barne- og Familiedepartementet for å sikre mest mulig korrekt grunnlag for utbetaling av tilskudd til tros- og livssynssamfunn.
Enhetsregisteret

Datasettet fra Enhetsregisteret inneholder informasjon om alle registrerte virksomheter innen næringsliv, offentlig- og frivillig sektor. Enhetsregisteret inneholder personopplysninger. Datasettet har derfor begrenset offentlighet. Det finnes imidlertid distribusjoner som leveres uten personopplysninger og som derfor er offentlig tilgjengelig. Se under "Distribusjoner" for mer informasjon.



---

Formål: Enhetsregisteret samordner grunndata om virksomheter i næringslivet og offentlig sektor som finnes i ulike offentlige registre, og skal entydig identifisere virksomhetene ved tildeling av organisasjonsnummer. 
Personopplysninger benyttes for å kunne entydig identifisere roller og ansvar hos virksomhetene.
Jegerregisteret

Register viser hvem som er kvalifisert til å drive jakt i Norge, samt oversikt over hvem som har betalt jegeravgift. I tillegg finnes en oversikt over autoriserte jegerprøveinstruktører.


---

Formål: Formålet med Jegerregisteret er å registrere jegere som har bestått jegerprøven, og bruke opplysningene til å sende ut jegeravgiftskort.
Ektepaktregisteret

Ektepaktregisteret inneholder avtaler mellom ektefeller som regulerer formuesforhold på andre måter enn det som automatisk følger av lovverket. Ektefeller som for eksempel ønsker særeie, må opprette en ektepakt.

---

Formål: For at ektepakten skal få rettsvern overfor eventuelle kreditorer, må den være tinglyst i Ektepaktregisteret.
Regnskapsregisteret

Regnskapsregisteret mottar årlig årsregnskap fra aksjeselskaper, sparebanker, forsikringsselskaper og andre regnskapspliktige virksomheter i Norge. Årsregnskapene inneholder regnskapstall og noter i elektronisk form. I tillegg er det vedlagt styrets årsberetning, kontantstrømanalyse og revisors beretning, hvor dette kreves.

---

Formål: Formålet med ordningen er å sikre økonomisk trygghet og effektivitet – mellom virksomhetene og myndighetene, mellom virksomhetene og publikum, og ikke minst, virksomhetene imellom.
Kompensasjonsordning for næringslivet - etter august 2020

Datasettet gir en oversikt over hvilke virksomheter som har fått tildelt tilskudd. Opplysninger fra kompensasjonsordningen gjøres tilgjengelig under henvisning til Forskrift til utfylling og gjennomføring av lov om midlertidig tilskuddsordning for foretak med stort omsetningsfall etter august 2020  § 4-1.


---

Formål: Formålet er å gjøre opplysninger om tilskudd offentlig tilgjengelig.
Tilda tilsynsrapport

Datasettet deler informasjon om tilsyn utført av tilsynsmyndigheter i Norge. Dette datasettet fungerer som en felleskomponent i datadelingstjenesten Tilda og er i utgangspunktet tilgjengelig for kun for tilsynsmyndigheter. Datasettet har flere felter i seg enn det som nødvendigvis blir utvekslet mellom tilsyn i dag. Det er ingen automatikk i at alle dataelementene som tilbys i dette datasettet har innhold. Brønnøysundregistrene forvalter datadelingstjenesten på vegne av tilsynsmyndighetene.

Formål: Formålet med deling av tilsynsdata er å gjøre tilsynsmyndigheter i stand til å samordne seg og gi mindre belastning på næringslivet ved å drive mer risikobasert tilsyn.
Akvakulturregisteret

Akvakulturregisteret inneholder en oversikt over akvakulturtillatelser og noen vesentlige forvaltningsvedtak knyttet til disse. I tillegg inneholder registeret en oversikt over overføringer, pantsettelser og andre rettigheter som er tinglyst på tillatelsene.

---

Formål: Tinglysing i Akvakulturregisteret gir rettsvern for pant i, og overføring av akvakulturtillatelser. Registeret viser bl.a. hvem som er innehavere av tillatelse til fiskeoppdrett.
Kommunalt rapporteringsregister

Kommunalt rapporteringsregister (KOR) gir deg oversikt over hvilke rapporteringsplikter kommuner, kommunale foretak, fylkeskommuner og fylkeskommunale foretak har til statlige myndigheter.
Brønnøysundregistrene drifter Kommunalt rapporteringsregister på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD).

---

Formål: Kommunalt rapporteringsregister (KOR) gir oversikt over rapporteringspliktene som statlige myndigheter har pålagt kommuner og fylkeskommuner.
Løsøreregisteret

Løsøreregisteret er et tinglysingsregister for rettigheter og pant i løsøre. Løsøreregisteret omfatter ikke tinglysning i fast eiendom, skip og luftfartøyer.

---

Formål: En tinglyst rettighet eller pant, gir rettsvern overfor kreditorer. Dette gjør at privatpersoner og virksomheter i Norge lettere enn i de fleste andre land kan sikre seg lån til nye investeringer med sikring i eksisterende verdier.
Tilda trender

Datasettet deler informasjon om trender for utførte tilsyn gjennomført av tilsynsmyndigheter i Norge. Dette datasettet fungerer som en felleskomponent i datadelingstjenesten Tilda og er i utgangspunktet tilgjengelig for kun for tilsynsmyndigheter. Datasettet har flere felter i seg enn det som nødvendigvis blir utvekslet mellom tilsyn i dag. Det er ingen automatikk i at alle dataelementene som tilbys i dette datasettet har innhold. Brønnøysundregistrene forvalter datadelingstjenesten på vegne av tilsynsmyndighetene.

Formål: Formålet med deling av tilsynsdata er å gjøre tilsynsmyndigheter i stand til å samordne seg og gi mindre belastning på næringslivet ved å drive mer risikobasert tilsyn.
Registeret for utøvere av alternativ behandling

Registeret for utøvere av alternativ behandling inneholder opplysninger om registrerte utøvere og godkjente utøverorganisasjoner. 

---

Formål: Registerordningen skal være med på å ivareta pasientvernet og forbrukerrettighetene for den som oppsøker en registrert alternativ behandler. I tillegg skal ordningen medvirke til seriøsitet og ordnede forretningsforhold blant utøvere av alternativ behandling.
Innbyggerundersøkelse: Bærekraft i Distriktskommuner

Datasettet inneholder spørsmål og svar fra innbyggerundersøkelsen "Bærekraft i distriktskommuner". Undersøkelsen er gjennomført av Distriktssenteret som en del av arbeidet med rapporten "Bærekraft i distriktskommuner". Datasettet inneholder komplett svar fra 1558 respondenter, og ytterligere 1012 delvis komplette svar.
Svar fra nasjonal spørreundersøkelse om unges bostedsmotiv

Datasettet inneholder svar fra til sammen 1 464 ungdommer og unge voksne om deres bostedsmotiv.
Datasettet inneholder svar på spørsmål om blant annet: Intensjon om å bosette seg i en distriktskommune; Holdning til å bosette seg i en distriktskommune; Hva som er viktig der man skal bosette seg i framtiden; Oppfatninger av hvordan livet i en distriktskommune vil være.

Datasettet inneholder også en rekke bakgrunnsvariabler som:
    Oppvekstkommune og bostedskommune. Dette har vi i tillegg kodet om til sentralitet (1-6).
    Kjønn
    Alder
    Hvorvidt de er elev, student, lærling, arbeidstaker, arbeidssøker eller annet
    Legning
    Innvandringsbakgrunn



---

Formål: Formålet med datsette er å få bedre forståelse for hvor unge velger å bosette seg.