AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Temaplan bevaring Kongsberg kommune

Temaplanen er først og fremst ment å være et verktøy for kommuens saksbehandlere og andre som søker kunnskap om Kongsbergs kulturminner. Planen er en kulturminneregistering og -klassifisering. Juridisk er planen en temaplan til kommuneplan og er dermed retningsgivende, men ikke juridisk bindende. Innholdet i planen blir først juridisk bindende når/hvis kulturminnene innarbeides i kommuneplanens arealdel eller i reguleringsplan.

I bevaringsplanen gjøres det prioriteringer av kulturminner. Resultatet er at det synliggjøres at noen områder, byginger og anlegg er viktigere som kulturminner enn andre. Kulturminnene i temaplanen er inndelt i tre vernekategorier: Svært høy verneverdi (A), høy verneverdi (B) og verneverdig (C). Men disse prioriteringene er ikke vektet mot andre samsfunnsinteresser. En slik vekting gjøres når det utarbeides kommuneplan/reguleringsplaner og ved behandling av enkeltsaker.
Løkkelandskap verdivurdering Kongsberg

Datasettet viser resultat av kulturminnefaglig verdivurdering av det bevarte løkkelandskapet i Kongsberg. Verdivurderingen ble utført i regi av Buskerud fylkeskommune i 2013 og er nærmere dokumentert i rapporten "Gruvearbeidernes kulturlandskap – Løkkelandskapet i Kongsberg", tilgjengelig fra https://arcg.is/5ueW52. Det er gjort vurderinger i 16 områder, med verneverdi fra svært høy til middels.
SEFRAK-bygninger Kongsberg kommune

Datasettet inneholder SEFRAK-bygninger i Kongsberg kommune. SEFRAK er et register over eldre bygninger og andre kulturminner i Norge. Navnet er en forkortelse for SEkretariatet For Registrering Av faste Kulturminner, som var navnet på den institusjonen som påbegynte arbeidet med registeret. Det at et hus er registrert i SEFRAK gir det ikke automatisk vernestatus, og legger heller ikke spesifikke restriksjoner på hva som kan gjøres med det. SEFRAK-registeret sier ikke noe om objektenes verneverdi.

Datasettet inneholder en rekke bygninger som mangler i det landsdekkende datasettet over SEFRAK-bygninger fra Riksantikvaren. Dataene i datasettet ble i hovedsak samlet inn tidlig på 1990-tallet. I ettertid er det gjort sporadiske korrigeringer, men det er viktig å merke seg at datasettet inneholder en del feil (f.eks. bygninger som har blitt revet). Det forekommer også tilfeller der samme bygning har ulik plassering i dette datasettet og SEFRAK-datasettet fra Riksantikvaren. På bakgrunn av dette må datasettet benyttes kritisk.

Datasettet inneholder lenker til feltskjemaene som ble benyttet ved registrering av bygningene i SEFRAK-registeret.
Steingjerder Kongsberg kommune

Kongsberg har et stort antall steingjerder knyttet til det historiske løkkelandskapet i byen. Det er gjennomført flere kartlegginger av disse steingjerdene. Buskerud fylkeskommune gjennomførte omfattende kartlegging i 2008-2009, samt områdespesifikke kartlegginger bl.a. i 2006 og 2011. Kongsberg kommune har i senere tid gjennomført kartlegging over mindre områder. For å supplere dataene fra disse kartleggingene inneholder datasettet data fra "FKB-Bygningsmessige anlegg".

Ved bruk av datasettet bør man være oppmerksom på at dataene til en viss grad er foreldet og kan inneholde steingjerder som ikke lenger eksisterer. Når det gjelder dataene fra "FKB-Bygningsmessige anlegg", er disse ikke innsamlet med tanke på kulturhistorisk verdi, og datasettet vil følgelig inneholde en rekke objekter av nyere dato. Nøyaktigheten på de ulike kartleggingene varierer og er til dels ukjent. En del steingjerder er kartlagt flere ganger og forekommer gjentatte ganger i datasettet, til dels med avvikende posisjon. I tillegg er det en betydelig risiko for at datasettet er mangelfullt. I lys av usikkerhetene som finnes bør datasettet kun brukes for vurdering av hvor det bør vises aktsomhet i forbindelse med steingjerder med kulturhistorisk verdi, og ikke som direkte beslutningsgrunnlag i plan- og forvaltningssaker.
Temaplan overvann Kongsberg kommune – lavpunkt

Datasettet viser lavpunkt/forsenkninger som ikke har naturlig drenering, der vann vil samle seg om det ikke ligger en stikkrenne eller grunnen naturlig er godt drenert. Lavpunktene er modellert som arealer med ulik vanndybde, opp til over 2.5 m. 

Datasettet ble produsert i forbindelse med utarbeidelse av temaplan overvann (datert 19.08.2018). Temaplanen finnes tilgjengelig på kommunens hjemmesider: kongsberg.kommune.no.

Datasettet dekker de tettest bebygde områdene i Kongsberg kommune, omkring Kongsberg sentrum og Hvittingfoss.
Flomveier - Lier

Datasettet inneholder resultat av analysen som viser åpne flomveier. Det vil si at man ser på hvor i terrenget vannet vil renne ved store nedbørsmengder over kort tid. 
Her tas det i utgangspunktet ikke hensyn til avløp, stikkrenner, kulverter og bekker i rør.  
Her er det altså snakk om flom og vann i "liten" skala, det vil si det som ikke nødvendigvis følger allerede etablerte elver og vassdrag, men som følger vanligvis tørre veier i terrenget.
Her brukes det generelle hydrologiske metoder som er vanlige i de fleste GIS-program med muligheter for avanserte raster-analyser.
For å lage terrengmodellen for flomveiberegningene, laser data fra 2009 med 2 punkt per m2 ble benyttet.
TomTom Map API

Når du bygger med TomTom Maps API-er og kartdatasett, bygger du med en partner som kombinerer tre tiår med kartleggingserfaring med hastigheten og sjelen til en oppstartsbedrift. Vi er stolte av røttene våre, og vi slutter aldri å se fremover – og samarbeider med deg for å bringe de beste, ferskeste kartdataene og teknologien til mennesker over hele verden. Når endringer skjer i den virkelige verden, lar vårt transaksjonskartøkosystem oss oppdage, verifisere og levere det til kartet raskt – slik at dine kunder, sjåfører og brukere alltid får de mest oppdaterte kartdataene. Den samme hastigheten og fleksibiliteten strekker seg til hvordan vi hjelper deg med å bygge kartappen din: Du har kontroll over kartdataene dine og velger hva du vil inkludere i sluttproduktet.
Register for varemerker, patenter og design i Norge

Dette datasettet inneholder informasjon om registrerte rettigheter og søknader levert i Norge. Datasettet gir detaljert informasjon om oppfinnelsene som er patentert, varemerker og design. Dette inkludert navn på søkere, viktige ID-numre, søknadsdato, status og relevante hendelser.

Innlevert patentsøknad kan holdes hemmelig inntil 18 måneder. Tilsvarende 6 måneder for design. I datasettet finnes kun offentlig tilgjengelige rettigheter. Datasettet er dynamisk og oppdateres kontinuerlig gjennom dagen med nye rettigheter og ved f.eks. endring i status og andre hendelser.

Der rettigheter til patent, varemerke og design i Norge, er knyttet til norske virksomheter kan mange entydig identifiseres ved organisasjonsnummer.

Datasettet er tilgjengelig i JSON-format. Bruken av datasettet er fritt tilgjengelig, og brukere forventes å referere til kilde og opphavsrettigheter i henhold til gjeldende retningslinjer.

Om Patentstyret og samfunnsoppdraget 
Patentstyret behandler søknader og gir rettigheter til patent, varemerke og design i Norge, både for norsk og utenlandsk næringsliv.

Å bidra til større bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsomhet fra immaterielle verdier er samfunnsoppdraget vårt.

Patentstyret er en etat under Nærings- og fiskeridepartementet.

Mer om strategi, samfunnsoppdrag, visjon og målbilder for Patentstyret: https://www.patentstyret.no/om-oss/strategi
Flomaktsomhet beregnet, Os kommune

NVE har beregnet flomfare (200 års-flom) for Glomma, i tillegg har kommunen selv beregnet aktsomhetsområde flom ved å benytte Qgis. Disse datasettene er smeltet sammen til flomaktsomhet, de beste dataene er derfor tilgjengelig der de finnes.
Utgangspunktet for analysen er 1*1 m terrengmodell som er lastet ned fra høydedata.no. I denne blir bygningsdata, elver, innsjøer og veger brent inn. Det blir beregnet catchment area, og en potensiell vannstandstigning for en 500 års flom. Videre blir det beregnet 2-8 meters vannstandstigning fra elvestrengen, korrigert for helning i sideterreng. Denne blir igjen benyttet for å beregne aktsomhetsområde flom for Os kommune
Registrerte luftfartøy med eiere

Registrerte opplysninger om luftfartøy og eiere som er registrert i Norges luftfartøyregister.

---

Formål: Formålet med datasettet er å gi brukerne tilgang til offentlige opplysninger om registrerte luftfartøy i Norges luftfartøyregister med registreringsmerke, type, produsent, serienummer, maksimal take-off vekt, gyldighet på luftdyktighet, samt offentlige opplysninger om juridiske personer og organisasjoner som er eiere av luftfartøy (navn, adresse og organisasjonsnummer).
Flydata fra Avinor

Avinor koordinerer trafikkinformasjon fra alle flyselskaper som flyr til og fra våre 46 flyplasser. Deler av disse dataene - flytider (inkl. oppdatert trafikkstatus), flyplassnavn og flyselskaper - er tilgjengelig i XML-format. Datagrunnlaget i tjenestene er det samme som benyttes i Avinor sine egne internettløsninger, på informasjonsskjermer på flyplassene og hos samarbeidspartnere som for eksempel Flytoget og NRK. Tjenestene inneholder ikke flydata fra private flyplasser som Haugesund Lufthavn, Rygge og Sandefjord Lufthavn, Torp.
Rapportert netto overskuddsandel per selskap for 2009

Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) er et initiativ fra den tidligere britiske statsminister Tony Blair om å øke åpenheten omkring betalingsstrømmer innenfor petroleums- og gruveindustrien. Norge har siden 2003 aktivt støttet dette initiativet politisk og økonomisk. EITI har utarbeidet et sett av prinsipper for åpenhet og godt styresett som også forutsetter aktiv deltagelse fra det sivile samfunn. En rekke land, selskaper og organisasjoner har sluttet seg til disse prinsippene. Videre er det et sett av kriterier som må oppfylles av de land som velger å implementere EITI. Norske EITI-tall for 2009 er publisert i XLS-format på regjeringen.no . Les mer om hva EITI er på temasidene på regjeringen.no .
Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) for 2009

Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) er et initiativ fra den tidligere britiske statsminister Tony Blair om å øke åpenheten omkring betalingsstrømmer innenfor petroleums- og gruveindustrien. Norge har siden 2003 aktivt støttet dette initiativet politisk og økonomisk. EITI har utarbeidet et sett av prinsipper for åpenhet og godt styresett som også forutsetter aktiv deltagelse fra det sivile samfunn. En rekke land, selskaper og organisasjoner har sluttet seg til disse prinsippene. Videre er det et sett av kriterier som må oppfylles av de land som velger å implementere EITI. Norske EITI-tall for 2009 er publisert i XLS-format på regjeringen.no . Les mer om hva EITI er på temasidene på regjeringen.no .
Rapportert arealavgift-avgift per operatør - 2009

Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) er et initiativ fra den tidligere britiske statsminister Tony Blair om å øke åpenheten omkring betalingsstrømmer innenfor petroleums- og gruveindustrien. Norge har siden 2003 aktivt støttet dette initiativet politisk og økonomisk. EITI har utarbeidet et sett av prinsipper for åpenhet og godt styresett som også forutsetter aktiv deltagelse fra det sivile samfunn. En rekke land, selskaper og organisasjoner har sluttet seg til disse prinsippene. Videre er det et sett av kriterier som må oppfylles av de land som velger å implementere EITI. Norske EITI-tall for 2009 er publisert i XLS-format på regjeringen.no . Les mer om hva EITI er på temasidene på regjeringen.no .
Fjernvarme - Ålesund kommune

Område som viser Tafjord Kraftvarme AS sitt konsesjonsområde i tråd med revidert konsesjon vedtatt 19.05.2022 - Gyldig til 01.01.2030

https://www.nve.no/konsesjon/konsesjonssaker/konsesjonssak?id=382&type=A-7
Rapportert CO2-avgift per operatør - 2009

Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) er et initiativ fra den tidligere britiske statsminister Tony Blair om å øke åpenheten omkring betalingsstrømmer innenfor petroleums- og gruveindustrien. Norge har siden 2003 aktivt støttet dette initiativet politisk og økonomisk. EITI har utarbeidet et sett av prinsipper for åpenhet og godt styresett som også forutsetter aktiv deltagelse fra det sivile samfunn. En rekke land, selskaper og organisasjoner har sluttet seg til disse prinsippene. Videre er det et sett av kriterier som må oppfylles av de land som velger å implementere EITI. Norske EITI-tall for 2009 er publisert i XLS-format på regjeringen.no . Les mer om hva EITI er på temasidene på regjeringen.no .
Normpriser for råolje

For å beregne skattbar inntekt for oljeselskapene fastsetter Petroleumsprisrådet (PPR) normpriser. Hovedprinsippet for normprisene er at de skal svare til det petroleum kunne vært omsatt for mellom uavhengige parter. En egen forskrift regulerer fastsetting av normpriser.

Olje- og energidepartementet innhenter opplysninger om salg av olje, våtgass og naturgass. 
PPR møtes en gang i kvartalet for å fastsette normprisene for kvartalet som er gått. Som regel blir det fastsatt normpris i NOK per fat for hver dag for hver råoljekvalitet. 

PPR innhenter informasjon fra en rekke kilder, inkludert selskapene på sokkelen. PPR har også møter med selskapene før den endelige normprisen blir satt. De fastsatte normprisene kan klages inn for Olje- og energidepartementet innen 30 dager.

I tilfeller der PPR ikke setter normpris, skal den faktisk oppnådde salgsprisen legges til grunn ved likningen.
Rapportert skatt per selskap for 2009

Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) er et initiativ fra den tidligere britiske statsminister Tony Blair om å øke åpenheten omkring betalingsstrømmer innenfor petroleums- og gruveindustrien. Norge har siden 2003 aktivt støttet dette initiativet politisk og økonomisk. EITI har utarbeidet et sett av prinsipper for åpenhet og godt styresett som også forutsetter aktiv deltagelse fra det sivile samfunn. En rekke land, selskaper og organisasjoner har sluttet seg til disse prinsippene. Videre er det et sett av kriterier som må oppfylles av de land som velger å implementere EITI. Norske EITI-tall for 2009 er publisert i XLS-format på regjeringen.no . Les mer om hva EITI er på temasidene på regjeringen.no .
Totalt rapporterte betalingsstrømmer per selskap for 2009

Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) er et initiativ fra den tidligere britiske statsminister Tony Blair om å øke åpenheten omkring betalingsstrømmer innenfor petroleums- og gruveindustrien. Norge har siden 2003 aktivt støttet dette initiativet politisk og økonomisk. EITI har utarbeidet et sett av prinsipper for åpenhet og godt styresett som også forutsetter aktiv deltagelse fra det sivile samfunn. En rekke land, selskaper og organisasjoner har sluttet seg til disse prinsippene. Videre er det et sett av kriterier som må oppfylles av de land som velger å implementere EITI. Norske EITI-tall for 2009 er publisert i XLS-format på regjeringen.no . Les mer om hva EITI er på temasidene på regjeringen.no .
Søknader til og innvilgede prosjekter fra Forskningsrådet

Forskningsrådet forvalter offentlige midler til forskning og innovasjon, og bidrar gjennom sine konkurransearenaer til kvalitet og relevans i forskning og innovasjon. Forskningsmidlene tilføres prioriterte områder i henhold til politiske føringer i Langtidsplan for forskning og høyere utdanning og andre styringssignaler. Datasettet inneholder informasjon om alle søknader som har kommet inn til Forskningsrådet siden 2004, både de som har fått avslag og de som har fått bevilgning, og inneholder en rekke kjennetegn ved prosjektene.
Les mer om Forskningsrådets offentlige data her: https://www.forskningsradet.no/tall-analyse/statistikk/offentlige-data/
Våren 2024 endret Forskningsrådet måltall for tildelinger til prosjekter som har fått innvilget støtte. Det nye datasettet ...soknader2 inneholder dette nye måltallet.
Prosjektbanken

Prosjektbanken presenterer statistikk og informasjon om prosjekter med finansiering fra Forskningsrådet fra 2004, EU-prosjekter med norske deltakere og godkjente SkatteFUNN-prosjekter. Statistikken er fordelt på blant annet tema, år, geografi og organisasjon. Prosjektbanken gir også detaljert informasjon om de enkelte prosjektene.
Markfuktighet - DTW

Markfuktighetskart er et raster som viser hvor der er størst sannsynlighet for økt fuktighetsinnhold i marka. 

Markfuktighet, eller Depth to water (DTW), er et datasett som angir høydeforskjellen i centimeter mellom et punkt og nærmeste punkt som er beregnet til å være vannmettet. 

Markfuktighetskartet tar hensyn til terreng-overflatens helning, men ikke løsmasser.
SR16 - Skogressurskart 16x16 meter

SR16 er et heldekkende datasett som gir oversikt over utbredelsen og egenskaper ved landets skogressurser. SR16 er delt opp i SR16R som er et rasterkart og SR16V som er et vektorkart. Datasettet er fremstilt gjennom automatiske prosesser som en kombinasjon av eksiterende kart (AR5), terrengmodeller, 3D fjernmålingsdata (fotogrammetri og laser) og landsskogflater. SR16 er fremstilt som et pikselkart (16 x 16 meter) og som et vektorkart som generaliserer pikselkartet til større figurer (polygoner) av relativ homogen skog. De fleste egenskapene i SR16V er beregnet som et gjennomsnitt av verdiene fra pikslene i SR16R.
Kulturmiljø av regional interesse

Kulturmiljø av regional interesse. Utarbeida som ein del av Regionalplan for kulturmiljø. Regionalplan for kulturmiljø gir oversikt over viktig kulturarv i Rogaland, og sett rammer for den regionale kulturmiljøpolitikken. Planen inneheld både oversikt over kulturmiljø, mål, planretningslinjer og eit handlingsprogram som viser planlagde tiltak. 

Oversikta er eit kunnskapsgrunnlag for vidare planlegging og utvikling i kommunane og skal bidra til føreseielege prosessar gjennom at informasjon om kva som er regionalt viktige kulturmiljø og landskap, blir gjort kjent og tilgjengeleg. Det er kulturmiljø av regional interesse i alle kommunane i Rogaland, men kulturmiljø i Sandnes er førebels ikkje med i oversikta.
Differanse i vekstgraddager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i sum av graddager over 5 grader (tas>5°C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Vekstgraddager, også kalt vekstgradtall, er døgnet sin varmesum og er et mål på hvor gode forhold det er for planters vekst. Varmesummen til en dag er definert som antall grader døgnmiddeltemperaturen ligger over en terskelverdi (som her er tas > 5 ºC). Basert på døgnnormaler for temperatur.
Wood-inhabiting corticioid basidiomycetes in Norway

This is a data set from the project Artsprosjekt_59-12_Wood-inhabiting_basidiomycetes within the Norwegian Taxonomy Initiative, funded by the Norwegian Biodiversity Information Center (Artsdatabanken).
The data set consists of fruitbody observations of corticioid basidiomycete fungi on spruce (Picea abies) logs. Sixty logs were surveyed for fruitbodies in each of the ten Norwegian study localities.
Fruitbody specimens were identified by Viacheslav Spirin, Matti Kulju, Sergio Pérez Gorjón, Sten Svantesson and Jenni Nordén. The identification work was supervised by Karl-Henrik Larsson who also checked all the specimens that represent taxa challenging to identify.
Kandidatkåring for Leikanger kommune

Valresultatet for Leikanger kommune frå kommunevalet i 2011 er no klart. Kandidatkåringa viser kven som er valde inn i kommunestyret. Datasettet er publisert på datahotellet, og inneholder parti, kandidatnummer, kandidatnavn, fødselsår, stemmetillegg, personstemmer, slengere, totalt og status (valgt eller vara).
Differanse i middeltemperatur for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i gjennomsnittlig lufttemperatur (ca 2 meter over bakken) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100, for 1x1 km romlig oppløsning.
Otter in coastal areas - Carcasses

Since 1971 private persons, authorities and companies can send in otter carcasses to NINA who since then has an extended database and sample collection (e.g. muscle tissue, liver, kidney, heart samples). We collaborate with Artsdatabanken and Naturdata AS for exchange of other observations on dead otters (e.g. traffic kills, permission issued and legally shot, in fishnets drowned) to get a reliable and holistic overview of changes in population demographic parameters and population distribution over the years. The data is used for calculations of the national otter density index, updating the Norwegian Nature Index (otter as indicator species for fresh water ecosystems and for coastal ecosystems) and used in reporting to the Bern convention.
Bitunicate ascomycetes (Dothideomycetes and Chaetothyriomycetidae) on bark and wood of selected hosts in Norway

Dataset with Bitunicate ascomycetes (Dothideomycetes and Chaetothyriomycetidae) on bark and wood of selected hosts in Norway. The project objectives are to survey species on smooth bark of Fraxinus, Populus, Quercus, Ulmus etc, bark of old Populus trees, bark and wood of ancient Pinus sylvestris trees, and bark and wood of Corylus avellana and Taxus baccata.
Differanse i energigraddager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Endring i sum av graddager under 17 grader (tas<17°C) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Basert på døgnnormaler for temperatur.
Ortofoto Lofoten 2024

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer og er oppgitt i metadataene. For prosjekter gjennomført før 2020, vil nøyaktigheten variere fra 0,5-2 m avhengig av bakkeoppløsning og benyttet terrengmodell. Fra 2020 er nøyaktigheten til produktet oppgitt i metadatainformasjonen.
Overflatevind (10m) utledet fra syntetisk aperture radar (SAR) tilbakespredning

Vindstyrke beregnet fra SAR C-bånd tilbakespredning og vindretning fra varslingsmodell, ved bruk av CMOD5n. Vindstyrken er beregnet under antagelse av nøytral atmosfærestabilitet, og er representativ for vindstress.
Ortofoto Etne Kvinnherad CIR 2024

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart og kan knyttes til et referansesystem. Ortofoto er inndelt i ulike ortofotostandarder egnet til forskjellige formål. Ortofoto «infrarødt» er opptak der en av fargekanalene er erstattet med opptak i det nærinfrarøde området, og bildene er spesielt egnet til vegetasjonskartlegging. Bakkeoppløsning varierer fra 0,1 m - 0,5 m. Nøyaktighet varierer fra ± 0,35 - 2 m.
Liste over gyldige ekomnettautorisasjoner

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) innvilger autorisasjon til virksomhet som skal installere og vedlikeholde elektroniske kommunikasjonsnett. Lista inneholder informasjon om autorisasjonskategori (ENA/ekomnett-, TIA/teleinstallatør-, RIA/radioinstallatør og KIA/kabel-TV-installatørautorisasjon), autorisasjonsnummer, firmanavn, organisasjonsnummer, postadresse, postnummer, poststed og kvalifisert person.
Differanse i skisesongens lengde, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med 1991–2020

Endring i skisesong mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100. Skisesong defineres som gjennomsnittlig antall døgn per år med snøvannekvivalent over 60 mm (tilsvarer snødybde cirka 25 cm, når tettheten settes til 0,25 kg/L).