AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Ortofoto Ofoten 2024

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer og er oppgitt i metadataene. For prosjekter gjennomført før 2020, vil nøyaktigheten variere fra 0,5-2 m avhengig av bakkeoppløsning og benyttet terrengmodell. Fra 2020 er nøyaktigheten til produktet oppgitt i metadatainformasjonen.
Differanse i veldig våte dager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP4.5, sammenlignet med 1991–2020

Endring i antall dager med nedbør over 95 persentilen for referanseperioden og hele året (pr>95p) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
4-sifra nummer for nummeropplysning

Interesserte tilbydarar kan søkje om å få tildelt 4-sifra nummer som er sett av til nummeropplysningstenester. Hundre nummer er sette av til nummeropplysningstenester, og femti av desse er gjorde tilgjengelege i fyrste omgang. Dette gjeld nummera 1850 - 1899. Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) mottek søknader frå nye aktørar og tildeler nummer etter fyrst-til-mølla -prinsippet.
Ortofoto Varanger 2024

Ortofoto har samme geometriske egenskaper som et kart for alle objekter lokalisert på bakkenivå og kan knyttes til et referansesystem. Bakkeoppløsning på ortofoto varierer og er oppgitt i metadataene. For prosjekter gjennomført før 2020, vil nøyaktigheten variere fra 0,5-2 m avhengig av bakkeoppløsning og benyttet terrengmodell. Fra 2020 er nøyaktigheten til produktet oppgitt i metadatainformasjonen.
Kystlyngheias hovedutbredelse

Datasettet beskriver hovedutbredelsen av naturtypen Kystlynghei (hovedtype NA-TK03 i NiN3.0). Utbredelsesområdet er avgrenset basert på tre datakilder: a) bioklimatiske seksjoner (sterkt- og klart oseanisk seksjon); b) kunnskap m lokal landbrukshistorie og paleoøkologiske undersøkelser; og c) naturtypekartlegginger og dokumentasjon av utbredelse. Kystlynghei kan også forekomme sporadisk utenfor utbredelsesområdet avhengig av lokale klimatiske forhold og historisk landbruk og skjøtsel.
Endring i nedbørmengde på våte dager for år eller sesonger, midlet over periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario RCP2.6, sammenlignet med 1991–2020

Prosentvis endring i gjennomsnittlig nedbørsum på våte dager (pr >= 1mm) mellom referanseperioden (1991-2020) og en fremtidsperiode for år eller sesong, for 1x1 km romlig oppløsning. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Kommuneplanens arealdel Indre Østfold kommune

Side for kommuneplanens arealdel i Indre Østfold kommune.

For å se planen i kommunens planregister, følg lenken ved å klikke på «webside»-knappen på datasettet. Der kan du se:
- > alle tilhørende dokumenter til planen
- > visning av digitalt plankart

For eksport av kommuneplan-kartdata i SOSI-format, se beskrivelsen til datasettserien som er lenket nedenfor.
Arealplaner Indre Østfold kommune

Samleside for arealplan-kartdatasett for Indre Østfold kommune. Dette inkluderer plan-kartdata til:
- > Kommuneplanens arealdel
- > Kommunedelplaner
- > Vedtatte reguleringsplaner
- > Foreslåtte reguleringsplaner
- > Plangrenser for igangsatte reguleringsplan-prosesser


*Innsyn*

Digital innsyn i arealplankartene til kommunen er kostnadsfritt og uten begrensninger. 

Innsyn gjøres primært i kommunens planregister (arealplaner.no/indreostfold3118). Her vises digitale plankart samt tilhørende dokumenter, inkludert plankart i PDF-format.

For innsyn fra kartprogrammer kan også de nasjonale arealplan WMS-tjenestene til Direktoratet for Byggkvalitet benyttes. Disse finner du også her på geonorge.


*Eksport*

Eksport og utlevering av plandata i SOSI-format gjøres etter bestilling, og er gebyrbelagt i henhold til gebyrregulativet til Indre Østfold kommune (§ 4-6 Andre gebyrer i forbindelse med kart og oppmåling - Salg av kartdata). 

Ønsker du å bestille plandata i SOSI-format, så send en epost til geodata@io.kommune.no. Husk å inkludere fakturainformasjon, hvilke plantyper du ønsker eksport av, samt kartutsnitt over hvilket område du ønsker eksport av.
Kommunedelplaner Indre Østfold kommune

Side for vedtatte kommunedelplaner i Indre Østfold kommune.

For å se planene i kommunens planregister, følg lenken ved å klikke på «webside»-knappen på datasettet. Der kan du se:
- > alle tilhørende dokumenter til en plan, inkludert arealplankart i PDF-format (klikk på planen i listen)
- > visning av digitalt plankart for en spesifikk plan (klikk på planen i listen)
- > visning av digitalt plankart for en plankategori (klikk på knappen "bytt til kart" øverst til venstre, og aktiver plantypene du ønsker å se).

For eksport av kommunedelplan-kartdata i SOSI-format, se beskrivelsen til datasettserien som er lenket nedenfor.
Reguleringsplaner Indre Østfold kommune

Side for kartdatasett som viser vedtatte reguleringsplaner i Indre Østfold kommune.

Side for vedtatte reguleringsplaner i Indre Østfold kommune.
For å se planene i kommunens planregister, følg lenken ved å klikke på «webside»-knappen på datasettet. Der kan du se:
- > alle tilhørende dokumenter til en plan, inkludert arealplankart i PDF-format (klikk på planen i listen)
- > visning av digitalt plankart for en spesifikk plan (klikk på planen i listen)
- > visning av digitalt plankart for en plankategori (klikk på knappen "bytt til kart" øverst til venstre, og aktiver plantypene du ønsker å se).

For eksport av reguleringsplaner-kartdata i SOSI-format, se beskrivelsen til datasettserien som er lenket nedenfor.
Vann og avløpsledninger Indre Østfold kommune

Datasettet inneholder vann og avløpsnettet i Indre Østfold kommune. Dette innkluderer ledninger, kummer, pumpestasjoner, vanntårn, ect.

Datasettet klassifiseres som kritisk infrastruktur og er derfor skjermet. Har du behov for data i et av de angitte formatene, send oss en epost på geodata@io.kommune.no. Husk å inkludere:
- > kartutsnitt over hvilket område du ønsker eksport av
- > begrunnelse for hvorfor du ønsker innsyn/eksport
- > ønsket filformat (se listen over tilgjenglige format nedenfor)
Nesodden, blomsterenger

Blomsterengskjøtsel gjøres i dag på
kommunale natur- og friområder for å hindre
gjengroing av kulturlandskapet for
friluftsformål og til glede for befolkningen, for
å ivareta ville pollinerende insekter og
biologisk mangfold, for kostnadsbesparelser
og økologisk kompensasjon. Skjøtsel av disse
engarealaene bør vedtas i plan og/eller gjøres
synlige i kommunens kartløsning. Det er
nødvendig med enighet og klarhet rundt
hvilken type natur som er ønskelig på
kommunale arealer, og hvordan oppnå dette
gjennom skjøtselstiltak.
Bopliktsområder

Datasettet er under etablering.

Bopliktområder er områder med nedsatt konsesjonsgrense fastsatt med forskrift (nullgrenseforskrift). Dette er lokale regler som medfører at det er boplikt på eiendom som det etter konsesjonsloven i utgangspunktet ikke er boplikt på. Boplikten oppfylles ved at eier eller andre er registrerer seg som bosatt på eiendommen i Folkeregisteret. Formålet med slike forskrifter er å hindre at eiendommer som bør brukes til helårsbolig blir brukt til fritidsformål. Kommuner med nullgrenseforskrift har bestemt at reglene om konsesjonsfrihet uten boplikt helt eller delvis ikke gjelder.

Et bopliktområde kan gjelde en hel kommune, eller deler av denne, slik som angitt i datasettet.

En forskrift om nedsatt konsesjonsgrense kan innenfor bopliktområdet gjelde følgende eiendommer:

- bebygd eiendom som er eller har vært i bruk som helårsbolig
- eiendom med bebyggelse som ikke er tatt i bruk som helårsbolig herunder eiendom under oppføring regulert til boligformål
- ubebygd tomt regulert til boligformål

Kommunens forskrift kan fastsettes for ett eller flere av alternativene.

Nullgrenseforskriften kan også sette slektskapsunntaket ut av kraft. Det betyr at nær slekt heller ikke kan overta konsesjonsfritt uten krav om boplikt.

Forskriftene gjelder ikke der man har en bebygd eiendom som er større enn 100 dekar eller har mer enn 35 dekar fulldyrka eller overflatedyrka jord.

Datasettet er en del av tjenester for digitalisering av konsesjonsavklaringer og automatiserte tjenester knyttet til dette.
Kommuneplan Bergen 2018

Kommuneplanens arealdel (KPA) 2018-2030 skal gi rammer for fremtidig arealbruk og består av plankart, bestemmelser og planbeskrivelse. Kommuneplanens arealdel skal angi hovedtrekkene i arealdisponeringen og rammer og betingelser for nye tiltak og ny arealbruk. Den skal også angi hvilke hensyn som må ivaretas ved disponering av arealene.
Differanse i frostdager i starten av vekstsesongen for år eller sesonger, median for periodene 2041–2070 eller 2071–2100 under utslippsscenario SSP3-7.0, sammenlignet med medianen fra 1991–2020

Endring i antall dager med minimumstemperatur under 0 grader (tasmin<0 °C) i starten av vekstsesongen, for 1x1 km romlig oppløsning. Antall dager er beregnet for hvert enkelt år og endringene er mellom medianen av referanseperioden (1991-2020, se også MET rapport 9/2025) og en fremtidsperiode. Starten av vekstsesongen varer til 1. juli eller til slutten av vekstsesongen når den er tidligere enn 1. juli. Første tidsskritt representerer fremtidsperioden 2041-2070, og andre tidsskritt representerer fremtidsperioden 2071-2100.
Hav og is - Iskart (shapefil)

Istjenesten ved Meteorologisk institutt utarbeider hver virkedag høyoppløselige iskart over den norsk del av Arktis, og ved behov også for Norskekysten f.eks. Oslofjorden. Kartene viser iskonsentrasjon og er basert på en manuell tolkning av ulike satellittdata.Det benyttes i hovedsak væruavhengige Synthetic Aperture Radar data fra Radarsat-2 og Envisat-satellittene. I tillegg til disse dataene brukes visuelle og infrarøde data fra MODIS og NOAA satellitter.
Predikert utbredelse og tetthetsfordeling av sjøfugl i åpent hav

Basert på gamle og nye data for forekomst av sjøfugl og en rekke miljøvariabler, vil det fortløpende bli laget habitatmodeller som predikerer utbredelse og tetthetsfordeling til havs for de enkelte arter og sesonger. Denne informasjonen er offentlig tilgjengelig, men foreløpig ikke operasjonalisert på samme måte som kystdataene.
Ravinedaler Lier

Datasettet viser resultatet av analysen om raviner i Lier fra 2020. Ravinekart beskriver geologiske verdier i ravinene klassifisert som 0 = uprioritert, C = lokalt viktig, B = viktig eller A = svært viktig. Klassifisering av biologiske verdier er basert på gradienter av areal biologisk viktig natur og antall rødlistede arter. Sammenveid verditall av geologiske og biologiske verdier for hver ravine er fra 1 til 4.  Artsobservasjoner er hentet fra Artskart i 2020, og arter registrert etter det inngår derfor ikke i datasettet. Ravinekart kan bli brukt for eksempel i areal- og naturforvaltning.
Lenke til rapporten: https://www.lier.kommune.no/globalassets/09.-teknisk-og-eiendom/planseksjonen/kart/biofokusrapport2020-15.pdf
Oppskyllingslinjer for Hareid kommune etter skred frå Åknes

Oppskyllingslinjer for Brandal, Hareid sentrum og Hjørungavåg grunna flodbølge etter skred frå Åknes.
Det er berekna oppskyllingslinjer for to scanerio:
1C (skred på 54 mill. m3 Årleg sannsyn: <1/1000)
2B (skred på 18 mill. m3 Årleg sannsyn: 1/1000)
Oppskyllingslinjene dekker ikkje heile kommunens kystlinje.

Oppskyllingslinjene er opphaveleg utarbeida av NGI på oppdrag frå Hareid kommune i 2010/2011.
Datasettet er konvertert til SOSI 4.5 av Hareid kommune i 2023.

Dokumentasjon:
NGI-rapport 0100899-00-2-R, Beregning av oppskylling ved Brandal, Hareid sentrum og Hjørungavåg, 08.02.2011
Digital 3D-bymodell Trondheim

Trondheim kommune etablerte i 2014 en digital 3D-bymodell for et område på ca 36 km2 i og rundt sentrum av byen. Trondheim 3D Bymodell er en digital gjengivelse av Trondheim kommune i form av en større 3D-modell basert på informasjon fra kartdata (FKB-A/B), laserdata og ortofoto fra 2014 samt skråbilder fra 2013 og gatebilder fra 2014 (noen utvalgte områder). Modellen er basert på følgende programvareversjoner: 3ds Max Design 2014, Forest Pro 4.3.6 og  Unity 4. Koordinatsystem er EUREF89 UTM Sone32 og høydesystem er NN2000.
Breer i Norge

I NVEs bredatasett vises utbredelsen av norske breer. Vi viser også kartlagte bresjøer (sjøer nær bre eller i kontakt med bre), registrerte isras og jøkullaup, samt breer med fotoserier. I tillegg vises historiske breflater og bresjøer. Vi viser også på hvilke breer det måles/har blitt målt massebalanse eller frontposisjon. Dataene kan ses i NVEs digitale breatlas: https://temakart.nve.no/tema/breatlas
Midlertidige flomsoner for Mjøsa for Hamar, Stange og Ringsaker

Datasettet viser flomsoner for 20-, 200- og 1000-årsflom for Mjøsa for kommunene Hamar, Stange og Ringsaker. Flomsonene er generert på bakgrunn av ny flomberegning gjort av NVE i 2022 og flomhøydene inneholder sikkerhetsmargin på 30cm. Datasettet er midlertidig generert for kommunene Hamar, Stange og Ringsaker i påvente av nye flomsoner fra NVE.
100-meterssonen og munningsfredninger for vassdrag med anadrom laksefisk i Trøndelag

Stedfesting av 100-meterssonen og munningsfredninger for vassdrag med anadrom laksefiske i Trøndelag etter Forskrift om utvidet påbud om nedsenkning av garn og om fiske ved utløp av vassdrag med anadrome laksefisk i Trøndelag. Områdene består av koordinater i forskrift som defninerer ytren grense for munningsfredning. Indre grense går ved grense elv/sjø. I dette datasettet er munningsfredning og 100-meterssonen lagret som polygoner. 

Hjemmel: Fastsatt av Statsforvalteren i Trøndelag den 18.6.2024 med hjemmel i lov 15. mai 1992 nr. 47 om laksefisk og innlandsfisk mv. §§ 40 og 41, jf. delegeringsvedtak 27. november 1992 nr. 864 og forskrift 20. juni 2003 nr. 737 om nedsenkning av garnredskap § 2.
Overvannsanalyse (50 årsflom)

Flommodellering for Nesodden kommune ved tre ulike nedbørshendelser er utført av Multiconsult på oppdrag fra Nesodden kommune. Simuleringer er gjort for nedbørshendelser med gjentaksintervall 20 år, 50 år og 200 år, tillagt en klimafaktor på 1,5. Modelleringen er gjort ved bruk av Mike-programvare. Kartleggingen er gjort på et overordnet nivå (cellestørrelse på 3 x 3 meter i modellene).
Overvannsanalyse (20 årsflom)

Flommodellering for Nesodden kommune ved tre ulike nedbørshendelser er utført av Multiconsult på oppdrag fra Nesodden kommune. Simuleringer er gjort for nedbørshendelser med gjentaksintervall 20 år, 50 år og 200 år, tillagt en klimafaktor på 1,5. Modelleringen er gjort ved bruk av Mike-programvare. Kartleggingen er gjort på et overordnet nivå (cellestørrelse på 3 x 3 meter i modellene).
Overvannsanalyse (200 årsflom)

Flommodellering for Nesodden kommune ved tre ulike nedbørshendelser er utført av Multiconsult på oppdrag fra Nesodden kommune. Simuleringer er gjort for nedbørshendelser med gjentaksintervall 20 år, 50 år og 200 år, tillagt en klimafaktor på 1,5. Modelleringen er gjort ved bruk av Mike-programvare. Kartleggingen er gjort på et overordnet nivå (cellestørrelse på 3 x 3 meter i modellene).
Jordskjelvsoneringskart

Stiftelsen NORSAR har etablert et nytt kunnskapsgrunnlag for norsk jordskjelvsonering basert på nye og harmoniserte data, bedre regnemodeller og metodeutvikling fra inn- og utland. Kartet viser sannsynligheten for jordskjelv og hvilket skadepotensiale skjelvene har for hele Norge, inkludert Svalbard.

Det nye jordskjelvsoneringskartet er digitalt tilgjengelig. Dataene kan hentes ut direkte for en adresse for en utbygging eller som en tjeneste for samfunnsplanlegging. NORSAR er en uavhengig forskningsstiftelse. Tjenesten finansieres derfor ved abonnement eller enkeltkjøp via portalen som du finner her: https://www.norsar.no/soneringskart
Radon in indoor air in Norway

The grid cell statistics are based on the national database of indoor radon measurements maintained by the Norwegian Radiation Protection Authority updated to 28th March 2012. Statistical parameters include X (X-co-ordinate of the centre of the cell); Y (Y-co-ordinate of the centre of the cell); N (number of radon concentration data in the cell); am (arithmetic mean Bq/m3); sd (standard deviation associated with am); aml (arithmetic mean of log concentrations); sdl (standard deviation associated with aml); gm (geometric mean); med (median); min (minimum); max (maximum); pct1 (actual percentage of concentrations above 100 Bq/m3); cdf1 (as pct1 but derived from the log-normal distribution of radon values in the cell); bay 1 (as cdf1 but modified using Bayesian statistics on the whole data set); Pct2, cdf2 and bay2 (percentages above 200 Bq/m3); Pct3, cdf3 and bay3 (percentages above 400 Bq/m3)
5056 Prioriterte beiteområder

Prioriterte beiteområder er en presentasjon av verdifulle beiteområder i utmarka og bruken av disse arealene til beiting med husdyr i Hitra kommune. Kartlaget dokumenterer omfang og verdier av nåværende beitebruk, samt viser til historisk bruk og gir estimater for fremtidig bruk. 

Områdene som er blitt utvalg er vurdert etter: 
1.	Registreringer gjort av NIBIO 
2.	Vegetasjonen i området 
3.	Beitebruken er i dag, og beitekvaliteten på området 
4.	Økt beitetrykk i området 
5.	Mulig konflikter rundt beitebruken i dag og i fremtiden (truet av utbygging) 
6.	Nærhet til aktiv landbrukseiendom 
7.	Sammenhengende beiteområde
Veier med for stor stigning for utrykningskjøretøy - Frogn kommune

Datasettet viser terrenghelning i veier som overstiger 7 grader, tilsvarende en stigning på over 12,5%, og som dermed ikke er tilgjengelige for utrykningskjøretøy som brannbil. Kartleggingen gjelder hele Frogn kommune, men unntak av områder regulert til fritidsbebyggelse samt LNFR-områder.
Veier med utilstrekkelig bredde for utrykningskjøretøy - Frogn kommune

Datasettet viser veier som har en bredde på under 2,5 meter, og som derfor ikke er tilgjengelige for utrykningskjøretøy som brannbil. Kartleggingen gjelder hele Frogn kommune, men unntak av områder regulert til fritidsbebyggelse samt LNFR-områder.
Norsk Lovtidend, Avdeling I

Alle offentlige kunngjøringer fra Norsk Lovtidend Avdeling I siden 2001.

Norsk Lovtidend blir utgitt av Lovdata på vegne av Justis- og beredskapsdepartementet.

Avdeling I utgjør offisielle kunngjøringer av grunnlovsbestemmelser, lover, landsdekkende forskrifter, ikrafttredelses- og delegeringsvedtak, skatte-, avgifts- og tollvedtak m.m. Lokale og regionale forskrifter er i Avdeling II.

Datasettet er delt i to:
* Data fra 2001 til og med sist årsskifte
* Data fra inneværeende år.

Hver del består av en ZIP-fil som inneholder XML-filer.

Les mer på: https://api.lovdata.no/publicData

Ta gjerne kontakt med oss på utvikling@lovdata.no dersom du har spørsmål, tanker eller tilbakemeldinger. Vi vil gjerne høre om hvordan du bruker dataene!
Nedgravde oljetanker Lier kommune

Oversikt over nedgravde oljetanker på over 3200 liter i Lier kommune. Oversikten er utarbeidet i samsvar med forurensningsforskriften § 1-10, 2. ledd, jf. forskriftens § 1-2, 1. ledd (forskriftens virkeområde) og forurensningsloven § 48 (forurensningsmyndighetens oppgaver).
Kulturmiljøer, registrert i Lier 2010

Datasettet viser kulturmiljøer, som ble registrert i 2010 i forbindelse med pågående arbeidet med
kommunedelplanens tema kulturminner og kulturmiljøer
Hovedformålet var å trekke frem og synliggjøre særlig verdifulle kulturminner og kulturmiljøer i
kommunen. Med kulturmiljøer menes de helheter og sammenhenger som kulturminner inngår i.
Enkelte kulturmiljøer dekker både forhistorisk tid/middelalder og nyere tid, mens andre kun har én
epoke representert. Det er også stor variasjon i miljøenes karakter, kompleksitet og arealstørrelse.
Totalt er det definert 10 kulturmiljøer med svært høy verdi, 17 kulturmiljøer med høy verdi, og 3 med
middels verdi. Disse er avgrenset, beskrevet, verdivurdert og sett i sammenheng med hverandre og
med landskapet.
Sikringssoner rundt kjelder for drikkevatn. Valle kommune

Merking av sikringssoner rundt eksisterande kjelder for drikkevatn. Det er ikkje alle drikkevatn-kjelder som er avmerkte i kartet, og dei har heller ikkje sikringssoner i gjeldande kommuneplan. For å sikre at ein ikkje tillet tiltak som kan ha negativ innverknad på drikkevatnet så har vi laga eit eige kart for dette.
Kulturminneplan for Lofoten

Det er valgt ut 186 nasjonalt og regionalt viktige kulturminneområder i Lofoten. Denne identifiseringen av viktige kulturminner er et hjelpemiddel for kommunal planlegging og et ledd i Nordland fylkeskommunes forvaltning av kulturminner. Fordi kulturminneplanen for Lofoten er konkret når det gjelder avgrensning av områder og objektenes beliggenhet, er den et oversiktlig og lett tilgjengelig grunnlag i videre dialog om bruk og vern av kulturminner – for alle aktører.
Viktige fuglelokaliteter - Asker kommune

Et utvalg fuglelokaliteter i Asker med lokal og regional betydning. 
Norsk Ornitologisk Forening (NOF), Asker og Bærum lokallag har utarbeidet denne
rapporten som innspill til Asker kommunes «Temaplan for naturmangfold». Arbeidet er utført
i samarbeid med NOF avd. Buskerud.
Energimålinger kommunale bygg


Datasettene i denne katalogen er samordnet basert på kiledata fra kommunene.

Det er fire typer datasett som hører sammen.
- Location: Beskriver en lokasjon (vanligvis et bygg) som det finnes energidata for.
- MeasurementPoint: Beskriver et målepunkt med en unik id, hva målepunktet er og enhet det måles i.
- LocationMeasurementPoint: Knytter et målepunkt til en lokasjon og gir et lokalt navn for målepunktet. Enkelte målepunkt brukes av mange lokasjoner, f.eks. temperaturmålere fra offisielle målestasjoner fra meteorilogisk institutt (met.no)
- Measurements: Tidsstemplede målinger fra målepunkt

Beskrivelse av hvert av datasettene med deres felter følger under.
For nærmere beskrivelse av hvert datasett, se dokumentasjon på GitHub:

https://github.com/opendatalab-no/open-municipal-data/blob/main/coordinated-data/README.md
Historiske flyfoto - vertikalbilder

Kartverkets sentralarkiv inneholder analoge og digitale vertikalbilder over hele Norge (utenom Svalbard) tatt fra 1935 fram til i dag. En forespørsel til arkivet er gratis. Du vil få tilbakemelding på hvilke bilder som treffer søkekriteriene dine og på om bildene allerede finnes digitalt eller om de må skannes inn. Først når du bestiller bilder hos oss, oppstår det kostnader for deg.
TomTom Intermediate Traffic Service

Vi utviklet TomTom Intermediate Traffic for å levere detaljert trafikkinnhold i sanntid til bedriftskunder som integrerer det i sine egne applikasjoner. Målkunder for TomTom Intermediate Traffic inkluderer bilprodusenter, nett- og applikasjonsutviklere og myndigheter. Vi leverer informasjon om massetrafikkflyt som gir en helhetlig oversikt over hele veinettet. TomTom leverte vårt første live traffic-produkt i 2007, og vår erfaring har lært oss hvordan vi kan fortsette å levere de beste trafikkproduktene på markedet. Våre sanntidstrafikkprodukter opprettes ved å slå sammen flere datakilder, inkludert anonymiserte måledata fra over 650 millioner GPS-aktiverte enheter. Ved hjelp av svært detaljerte data, samlet på nesten alle veistrekninger, kan vi beregne reisetider og hastigheter for praktisk talt hvilken som helst dag eller tid. Vi fokuserer på reiseinformasjonen vår slik at kundene våre kan fokusere på sine egne forretningsmål.
Flommen i 1995

Datasettet viser flomlinjen fra flommen på Østlandet i 1995 i Lågen, Mjøsa, Glomma, Vorma, Vingersjøen, Storsjøen i Odalen, Trysilelva og Øyeren. Flomdataene er digitalisert fra flyfoto som ble tatt under flommen i 1995. Dataene strekker seg fra Telneset og Lesjaverk i nord til Fredrikstad i sør.
Familievernkontorenes dokumentasjonssystem

FADO er familievernkontorenes dokumentasjonssystem som skal hjelpe ansatte ved familievernkontorene til å registrere arbeidet som utføres på en god måte. 
Målet med FADO er at brukerne skal ha et godt arbeidsverktøy i det daglige arbeidet. 
Gjennom arbeidet samler og organiserer FADO data om familier som mottar familieverntjenester. 
FADO leverer også data til SSB.

Les mer om familievernet:
https://www.bufdir.no/familie/