AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Sjøkartnull over ellipsoiden - Svalbard

Datasettet ikkje publisert endå, førebels er det berre metadata her.

Gjeldande versjon 2026a. Modellen gjev sjøkartnull si høgde over ellipsoiden på eit regulært geografisk grid (0,005° × 0,02°) som dekkjer eit område rundt Spitsbergen og dei næraste øyene (ikkje Bjørnøya)

Sjøkartnull, som er nullnivået for djupner i sjøkart, er definert til å vere lik Lågaste Astronomiske Tidvatn (LAT).

Modellen er laga med utgangspunkt i "Høydereferansemodell for Svalbard" (https://kartkatalog.geonorge.no/metadata/hoeydereferansemodell-paa-svalbard/c551feb6-d833-4ba8-96bf-9566ed1c6548). Frå denne er det trekt frå 0,219m som er estimat på avstand frå høgdereferansemodellen til Middelvatn (1996-2014), og deretter trekt frå modellen "Middelvann over sjøkartnull - Svalbard".

Verdien 0,219m er basert på data frå vasstandsmålaren i Ny-Ålesund, og å bruke den for heile området er eit grovt estimat. I realiteten vil denne verdien variere geografisk. Høgdereferansemodellen vart interpolert med bikubisk interpolasjon til rutenettet til den andre modellen før subtraksjon.
Vannstandsdata og vannstandsinformasjon

Vannstandsdata består av måleserier og bearbeidede tidsserier, samt data og informasjon basert på analyser av disse. Datasettet inkluderer en modell som gir estimerte data tilpasset til nesten alle steder lang kysten. Modeller for landheving og fremskrivinger av havnivå inngår også i datasettet.

Tilgjengelige tidsserier for et sted er vannstand, vannstandsvarsel (i samarbeid med Meteorologisk institutt), tidevannsprediksjoner og -tabeller, måndlige og årlige minimum, maksimum og gjennomsnittsverdier, og ulike fremskrivinger av fremtidig havnivåendring basert på ulike utslippsscenarioer fra IPCC.

Datasettet inneholder vertikale referansenivåer som middelvann, sjøkartnull og NN2000, ulike tidevannsnivåer, returnivåer for ekstrem vannstand (stormflo), og anbefalte nivåer for planlegging og bygging i kystsonen. Videre finnes også tall for landheving og harmoniske konstituenter for beregning av tidevann.

Ved posisjonssøk i API-et for vannstand får man modellerte data best tilpasset dette stedet, se opplag for Vannstand API for mer om dette. Bare ved søk på en stasjon (eller en posisjon med en permanent vannstandsmåler) får man data som er observert på dette stedet. API-et gir per nå bare bearbeidede tidsserier for de permanente vannstandsmålerne. Rådata og tidsserier fra de mange hundre andre målestedene kan fåes på forespørsel.
Middelvann over NN2000

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev Middelvatn si høgde over NN2000 på eit regulært geografisk
grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg so langt ut frå kysten
som HREF-modellen går.

Modellen er laga ved å trekke HREF2018B frå modellen for Middelvatn over ellipsoiden, og
kvaliteten avheng dermed av dei to modellane.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Middelvann over sjøkartnull

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Denne modellen gjev avstanden frå Middelvatn til sjøkartnull på eit
regulært geografisk grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg

For mesteparten av kysten er denne lik modellen for Middelvatn over LAT (lågaste
astronomiske tidvatn). Frå Utsira til grensa mot Sverige er sjøkartnull lagt 20cm under
LAT, medan i indre deler av Oslofjorden er sjøkartnull 30cm under LAT.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Norsk ordbank - nynorsk 2012

Norsk ordbank – nynorsk er ein leksikalsk database som speglar rettskrivingsreforma som vart effektuert 1. august 2012 og seinare justeringar av rettskrivinga for nynorsk.

Databasen er sett saman av ei grunnordliste og eit sett av bøyingsmønster. Kvart ord i grunnordlista har eitt eller fleire bøyingsmønster. Kvart bøyingsmønster inneheld ei line for kvar enkelt bøygde form av grunnordet. Ei line inneheld eit omformingsmønster og informasjon om ordklasse og morfologiske drag. Mønsteret syner korleis grunnordet kan ekspanderast til ei bøygd form.

Dataa er lagra i sju tabellar. Tabellen «lemma» inneheld alle oppslagsorda i Nynorskordboka med spesifikasjon av artikkelnummeret. Fullformslista inneheld alle moglege bøygde former av oppslagsorda i tråd med gjeldande rettskriving. Denne tabellen inneheld òg former som er tenkjelege, men i praksis sjeldan eller aldri brukte, t.d. fleirtalsformer som "snøar" og gradbøygde former som "vyrkeslausast".

Tabellane «lemma_paradigme», «paradigme», «paradigme_boying», «boyingsgruppe» og «boying» inneheld den informasjonen som er naudsynt for å generere fullformene basert på grunnordlista («lemma»). Dei inneheld med andre ord koplinga mellom grunnord og bøyingsmønster, reglar og informasjon om kategoriar.

Tabellen «leddanalyse» inneheld informasjon om leddeling av samansetningar. I Nynorskordboka er leddelinga markert med ein vertikal strek: bank|boks.

Fullformslista inneheld informasjon om argumentstruktur for ein del verb. Dei ulike kodane som er nytta, er beskrivne i fila «norsk_ordbank_argstr.txt».

Legg merkje til at dette er ein dump av databasen slik han låg føre 1. februar 2022. Denne versjonen inneheld 117.445 lemma.
Sjøkartnull over ellipsoiden

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev sjøkartnull si høgde over ellipsoiden (EUREF89) på eit
regulært geografisk grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg.

Sjøkartnull, som er nullnivået for djupner i sjøkart, er definert via Lågaste
Astronomiske Tidvatn (LAT). I mesteparten av landet er sjøkartnull lik LAT, frå
Karmsundet/Utsira til svenskegrensa er sjøkartnull 20cm under LAT, i Oslofjorden
nord for Drøbaksundet er sjøkartnull 30cm under LAT.

Modellen er ein kombinasjon av modellen for Middelvatn over ellipsoiden, og modellen
for Middelvatn over sjøkartnull. Kvaliteten avheng dermed av kvaliteten til dei
to andre modellane.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Middelvann over geoiden

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev Middelvatn si høgde over geoiden på eit regulært geografisk
grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg

Middelvatn er definert som gjennomsnittleg høgde av havoverflata over ein periode på 19
år, og er dermed nøyaktig angitt ved Kartverket sine permanente vasstandsmålarar, der
ein har tilstrekkeleg lange tidsseriar. Tidsperioden brukt for å definere Middelvann er
1996–2014. Kortare tidsserier frå midlertidige vasstandsmålarar gjev estimat av
Middelvatn andre stader, og kombinasjonen danner deler av datagrunnlaget for ei
kollokasjonsberekning der modellen vert berekna. Kvaliteten på modellen avheng dermed av
posisjonen, og lengda og kvaliteten på vasstandsmålingane gjort i det aktuelle området.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Middelvann over LAT

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev Middelvatn si høgde over lågaste astronomiske tidvatn
(LAT) på eit regulært geografisk grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg

Avstanden frå Middelvatn til LAT er basert på harmonisk analyse av vasstandsmålingar
gjort langs kysten, som saman med estimerte verdiar nokre stader dannar datagrunnlaget
for ei kollokasjonsberekning som vert nytta for å berekne modellen. Medan Middelvatn
varierer relativt lite med avstand, kan tidvatnet kan ha store endringar over korte
avstandar, gjerne mellom smale sund med sterk straum, og slike stader kan det vere
større feil i modellen. Kvaliteten på modellen avheng av posisjonen, og lengda og
kvaliteten på vasstandsmålingane gjort i det aktuelle området.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Middel høyvann over NN2000

Gjeldande versjon: 2026a. Nye versjonar vert publisert etterkvart som datagrunnlaget
vert forbetra. Modellen gjev høgda til Middel Høgvatn over NN2000 på eit regulært
geografisk grid (0,005° × 0,01°) som dekkjer kystområda til fastlands-Noreg.

Middel Høgvatn er definert som gjennomsnittleg høgde på alle høgvatn over ein periode på 19
år. I dette datasettet er det brukt ei tilnærming, gitt ved Middelvatn pluss amplituden til
tidvasskonstituenten M2. Modellen er ein kombinasjon av ein modell for Middelvatn over
NN2000, og ein modell som gjev avstand frå Middelvatn til Middel Høgvatn, der sistnemnte er
basert på harmonisk analyse av vasstandsmålingar gjort langs kysten. Medan Middelvatn
varierer relativt lite med avstand, kan tidvatnet kan ha store endringar over korte
avstandar, gjerne mellom smale sund med sterk straum. Nokre små områder der me ikkje har
vasstandsmålingar er dermed utelatt. Kvaliteten på modellen avheng av posisjonen, og lengda
og kvaliteten på vasstandsmålingane gjort i det aktuelle området.

Eit estimat av standardavviket til modellen ligg som eit eige band i GeoTIFF-fila. Velger ein bin-formatet kjem standardavviksgridet i ei eige fil.
Kulturminner - Kulturmiljøer

Datasettet "Kulturminner – kulturmiljøer" dekker freda kulturmiljøer, Kulturmiljø og landskap av lokal interesse,  Kulturmiljøer og landskap av nasjonal interesse, Kulturmiljø og landskap av regional interesse og verdensarvområder.

For beskrivelser og definisjoner av de ulike kategoriene kulturmilijøer, se https://register.geonorge.no/sosi-kodelister/kulturminner/kulturmilj%C3%B8kategori
Kulturminner - SEFRAK-bygninger

SEFRAK er et landsdekkende register over eldre bygninger og andre kulturminner i Norge. Navnet er en forkortelse for SEkretariatet For Registrering Av faste Kulturminner, som var navnet på den institusjonen som påbegynte arbeidet med registeret. I dag ligger ansvaret for registering og vedlikehold av data hos Riksantikvaren. Alle bygninger fra før år 1900 ble registrert, foruten ruiner og en del andre kulturminner. I Finnmark ble grensa for innføring i registeret satt til året 1945. Det at et hus er registrert i SEFRAK gir det ikke automatisk vernestatus, og legger heller ikke spesifikke restriksjoner på hva som kan gjøres med det. SEFRAK-registeret sier ikke noe om objektenes verneverdi.
N-gram frå NBdigital

Dette korpuset inneheld n-gram - unigram, bigram og trigram - frå alle bøker og aviser som var digitaliserte ved Nasjonalbiblioteket fram til september 2013. Dei er laga på basis av eit material på om lag 220.000 bøker og 540.000 aviser.

N-gramma finst i to format, CSV og SQLite: CSV vil vera mest interessant for dei fleste utviklarar, sidan det er lett å importere desse inn i vanleg programvare. SQLite-filene inneheld ferdig indekserte SQL-databasar som vert brukte i tenesta NB N-gram. Brukarar som ynskjer å bidra i utviklinga av NB N-gram kan laste ned kjeldekoden på GitHub og SQLite-databasane frå denne sida.

Ei ordteljing fordelt på kjelde (avis/bok) og språkform (bokmål/nynorsk) finst i json-fila.
Kulturminner - Freda bygninger

Bygninger og kirker som er automatisk, vedtaks-, forskrifts- eller midlertidig fredet etter lov og kirker som har status som listeførte.

Bygninger kan fredes etter ulike paragrafer i kulturminneloven: Bygninger som blir vedtatt fredet (kml § 15), statlige bygninger som blir vedtatt fredet i forskrift (kml § 22a), bygninger som er eldre enn 1537 er automatisk fredet (kml § 4), stående byggverk med opprinnelse fra perioden 1537-1649 kan bli erklært fredet (kml § 4), samiske bygninger eldre enn 100 år er automatisk fredet (kml § 4).
Kulturminner - Brannvern

Datasettet inneholder områder som Riksantikvaren definerer som tette trehusmiljøer. Områder der det må tas særskilte brannvernhensyn. I tillegg inneholder det brannsmitteområder, dvs. områder i, eller i nærhet til, et tett trehusmiljø der det er spesielt stor fare for at brann i en bygning skal smitte over på de øvrige.

Tett bebyggelse med trehus er spesielt sårbar om det skulle oppstå brann. De største områdene med sammenhengende, gammel trehusbebyggelse har vi i byer, for eksempel i Halden sentrum, gamle Stavanger og i store deler av Trondheim. Tette trehusmiljøer finnes imidlertid også på større gårdstun, som Havråtunet i Hordaland, og i gamle fiskevær, som Sør-Gjæslingan i Nord-Trøndelag.
Kulturminner - Lokaliteter, Enkeltminner og Sikringssoner

Datasettet Kulturminner – Lokaliteter, Enkeltminner og Sikringssoner inneholder alle  kulturminner på fastlands-Norge og Svalbard (bortsett fra kulturminner som har begrenset offentlighet) som er registrert i Riksantikvarens offisielle database over kulturminner og kulturmiljøer, Askeladden, uavhengig av vernestatus. Et kulturminne er i denne sammenhengen en helhet bestående av en lokalitet med et eller flere enkeltminner, samt sikringssoner (hvis vernestatus tilsier det). 

Overordnet kan man si at et enkeltminne representerer et fysisk kulturminne, med dets geografiske utstrekning og informasjon som er spesifikt for det. En lokalitet representerer et geografisk område som inneholder et eller flere enkeltminner som hører sammen på en eller annen måte. Lokaliteten inneholder generell informasjon om dette området, samt informasjon om høyeste vern («høyesteVern») blant enkeltminnene innenfor.

Eksempelvis vil et gravfelt utgjøre en lokalitet, mens gravhaug(er)/gravrøys(er) i gravfeltet utgjør enkeltminner. For nyere tids kulturminner kan lokaliteten være ett anlegg som er representert av et enkelt bygg, et gårdstun bestående av flere bygninger, eller én eller flere bygninger med et vedtaksfredet område rundt (park, hage, o.l.).

En sikringssone er et geografisk område rundt automatisk fredede kulturminner. Området er ment for å gi et ekstra vern mot tiltak, og er derfor særlig viktig å ta hensyn til.
Kulturminner - Fjernmålte

Punktfestede arkeologiske kulturminner. Punktfestingen er basert på strukturer på fjernmålingsdata, som f.eks. LIDAR. Strukturene er å anse som automatisk fredet etter kulturminneloven, før annet er påvist. Datasettet skal danne grunnlag for befaring og utgravning av arkeologiske kulturminner under bakken.
Felles KartdataBase (FKB)

Felles kartdatabase er definert av FKB produktspesifikasjonene som vedtas av Geovekst-forum. FKB produktspesifikasjonen består av en generell del som beskriver generelle/felles krav til FKB og i tillegg en produktspesifikasjon for hvert FKB-datasett som beskriver den konkrete datamodellen/datainnholdet. FKB-data er data som følger FKB produktspesifikasjonen.

Datasettene i FKB består av blant annet høyde, vann, markslag (AR5), arealbruk, bygninger, bygningsmessige anlegg, ledninger, veg, jernbane og flyplass.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Bane - historiske data 2025

FKB-Bane er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Bane omfatter data om infrastruktur for skinnegående kjøretøy, bl.a. jernbane, tunnelbane, forstadsbane, sporveg og kabelbane. Datasettet er avgrenset til den delen av infrastrukturen som betegnes overbygning, dvs. spor og plattform.

Øvrige deler av infrastrukturen, i hovedsak underbygning (fylling, skjæring, bru, tunnel, støttemur mv), elkraftanlegg, signalanlegg og teleanlegg, omfattes av andre FKB-datasett, f.eks. FKB-Høydekurve, FKB-Bygning, FKB-BygnAnlegg og FKB-Ledning.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Lufthavn

FKB-Lufthavn er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Lufthavn omfatter et begrenset utvalg av objekttyper for lufthavner som skal registreres og forvaltes i FKB. Avinor har en mer detaljert spesifikasjon som benyttes for datafangst og forvaltning av data for Avinors egne lufthavner. Data etter denne spesifikasjonen skal kunne avledes fra Avinors data.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Arealbruk

FKB-Arealbruk er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Arealbruk beskriver den fysiske bruken av et areal. Datasettet er ikke heldekkende.

Markslagsbeskrivelser kartlegges i datasettet FKB-AR5 (arealtilstand, bonitet, markslag og mineralske råstoffer). Arealplandata (kommuneplaner, reguleringsplaner osv.) viser juridiske bestemmelser om hvordan et område skal disponeres. FKB-Arealbruk er viser altså en tredje type kartlegging av et areal der det fokuseres på den fysiske bruken av et geografisk område uavhengig av jordas produksjonsevne eller hva området er planlagt/bestemt brukt til. Eksempel på dette kan være et utbyggingsområde som i FKB-Arealbruk vil kodes som et anleggsområde, uavhengig av om dette arealstykke egner seg som fulldyrka areal og hva området er regulert til i plandataene.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Arealbruk - historiske data 2023

FKB-Arealbruk er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Arealbruk beskriver den fysiske bruken av et areal. Datasettet er ikke heldekkende.

Markslagsbeskrivelser kartlegges i datasettet FKB-AR5 (arealtilstand, bonitet, markslag og mineralske råstoffer). Arealplandata (kommuneplaner, reguleringsplaner osv.) viser juridiske bestemmelser om hvordan et område skal disponeres. FKB-Arealbruk er viser altså en tredje type kartlegging av et areal der det fokuseres på den fysiske bruken av et geografisk område uavhengig av jordas produksjonsevne eller hva området er planlagt/bestemt brukt til. Eksempel på dette kan være et utbyggingsområde som i FKB-Arealbruk vil kodes som et anleggsområde, uavhengig av om dette arealstykke egner seg som fulldyrka areal og hva området er regulert til i plandataene.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
NB DH-LAB

NB DH-LAB er ein korpusinfrastruktur for digital humaniora og samfunnsvitskap. Infrastrukturen gjev forskarar moglegheiten til å gjere kvalitative og kvantitative undersøkingar av tekster frå dei omfattande digitale samlingane til Nasjonalbiblioteket. Samlingane omfattar per i dag meir enn 160 milliardar ord for norsk, og utgjer med det eit av verdas største korpus.
- Landingsside: https://dh.nb.no
- REST API: https://api.nb.no/dhlab
- Python-pakke: https://pypi.org/project/dhlab/
- Dokumentasjon: https://dhlab.readthedocs.io/en/stable/
- R-pakke: https://cran.r-project.org/web/packages/dhlabR
- Web-applikasjonar: https://dh.nb.no/apps
FKB-Bane

FKB-Bane er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Bane omfatter data om infrastruktur for skinnegående kjøretøy, bl.a. jernbane, tunnelbane, forstadsbane, sporveg og kabelbane. Datasettet er avgrenset til den delen av infrastrukturen som betegnes overbygning, dvs. spor og plattform.

Øvrige deler av infrastrukturen, i hovedsak underbygning (fylling, skjæring, bru, tunnel, støttemur mv), elkraftanlegg, signalanlegg og teleanlegg, omfattes av andre FKB-datasett, f.eks. FKB-Høydekurve, FKB-Bygning, FKB-BygnAnlegg og FKB-Ledning.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-Tiltak

FKB-Tiltak er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-Tiltak skal inneholde objekter (områder der det skjer utbygging) som er omsøkt/godkjent gjennom saksbehandling i kommunen eller andre offentlige myndigheter. Denne informasjonen viser hvor det skjer endringer i terrenget og kan derfor brukes som metadata for de øvrige FKB-datasettene. I tillegg er målet at dataene i FKB-Tiltak nyttes til å få til en raskere oppdatering av grunnkartet når utbyggingen er ferdig. For objekttypene BygningTiltak/BygningKnekklinje overføres geometrien automatisk til FKB-Bygning når bygningen ferdigstilles (dersom data av bedre kvalitet ikke finnes).

Objekter som er ferdig bygd og registrert i grunnkartet merkes som kartlagt (KARTREG 2) i tiltaksbasen, men vil normalt ikke bli slettet slik at historikken i FKB-Tiltak er tilgjengelig.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.
FKB-BygnAnlegg

FKB-BygnAnlegg er en del av Felles Kartdatabase (FKB). FKB er en samling datasett som utgjør en sentral del av grunnkartet. Se metadataoppføring for Felles Kartdatabase for mer info.

FKB-BygnAnlegg beskriver bygningsmessige anlegg som ikke er spesifisert i andre fagspesifikke FKB-datasett som FKB-Bygning eller FKB-Veg. Dette inkluderer objekter som murer, gjerder, kaier, moloer, tanker etc.

FKB-data er ikke-sensistive og åpne data. FKB-dataene er finansiert gjennom Geovekst-samarbeidet, eller kommunene alene for kommuner som står utenfor Geovekst. FKB-dataene er fritt tilgjengelige for Norge digitalt parter og kan lastes ned gjennom nedlastingsløsningen på Geonorge. Private aktører må kjøpe tilgang til dataene gjennom en forhandler.