AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Branjena područja

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Branjena područja određena su Pravilnikom o posebnim uvjetima za obavljanje djelatnosti vodoistražnih radova i drugih hidrogeoloških radova, preventivne, redovne i izvanredne obrane od poplava, te upravljanja detaljnim građevinama za melioracijsku odvodnju i vodnim građevinama za navodnjavanje (NN 83/10). Branjeno područje je temeljna teritorijalna jedinica za obranu od poplava.
Registar zaštićenih područja - područja posebne zaštite voda - WMS

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Zaštićena područja - područja posebne zaštite vode su ona područja gdje je radi zaštite voda i vodnoga okoliša potrebno provesti dodatne mjere zaštite, određuju se na temelju Zakona o vodama (NN 153/09, 63/11, 130/11, 56/13, 14/14) i posebnih propisa.

Zaštićena područja - područja posebne zaštite vode obuhvaćaju:

A - područja zaštite vode namijenjene ljudskoj potrošnji (zaštićena područja površinskih voda, zaštićena područja podzemnih voda, zone sanitarne zaštite izvorišta, područja namijenjena zahvaćanju vode za ljudsku potrošnju),

B - područja pogodna za zaštitu gospodarski značajnih vodenih organizama (područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba, područja voda pogodnih za život i rast školjkaša),

C - područja za kupanje i rekreaciju (na kopnenim površinskim vodama - kupališta, na moru - morske plaže),

D - područja podložna eutrofikaciji i područja ranjiva na nitrate (eutrofna područja, sliv osjetljivog područja, područja ranjiva na nitrate poljoprivrednog porijekla),

E - područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite sukladno Zakonu o vodama i/ili propisima o zaštiti prirode (ekološka mreža Natura 2000, zaštićene prirodne vrijednosti, zaštićena područja prirode),

F - područja loše izmjene voda priobalnim vodama, osjetljivost kojih se ocjenjuje u odnosu na ispuštanje komunalnih otpadnih voda.

Prema Zakonu o vodama Hrvatske vode izradile su Registar zaštićenih područja - područja posebne zaštite voda, te ga redovito obnavljaju i dopunjavaju sukladno Zakonom propisanoj proceduri.
Područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava - WMS

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Prema Zakonu o vodama Hrvatske vode izrađuju prethodnu procjenu rizika od poplava za svako vodno područje. Na temelju verificirane prethodne procjene poplavnih rizika identificirana su ona područja na kojima postoje značajni rizici od poplava, odnosno određena su tzv. područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava. Tako su u područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava uključena sva područja za koje je prethodnom procjenom ocijenjen vrlo veliki, veliki i umjereni prethodni rizik od poplava. Analiza je provedena na razini obuhvata naselja Državne geodetske uprave kao najmanje administrativne jedinice. Podaci o položaju su dani u Hrvatskom terestičkom referentnom sustavu 1996 Transvers Merkatorove projekcije (HTRS96/TM).
Vodna područja

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Vodno područje je površina kopna i mora koja se sastoji od jednog ili više susjednih riječnih slivova s njihovim pripadajućim podzemnim, prijelaznim i priobalnim vodama. Vodno područje je glavna jedinica za upravljanje riječnim slivovima. Na državnom području Republike Hrvatske utvrđuju se dva vodna područja: vodno područje rijeke Dunav i jadransko vodno područje. Granice vodnih područja utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

Vodno područje rijeke Dunav obuhvaća dio kopna Republike Hrvatske s kojega sve vode otječu, površinskim ili podzemnim putem, u rijeku Dunav.

Jadransko vodno područje obuhvaća dio kopna Republike Hrvatske, uključujući i otoke, s kojega sve vode otječu, površinskim ili podzemnim putem, u Jadransko more, pripadajuće prijelazne vode, te priobalne vode isključivo u pogledu njihovog kemijskog i ekološkog stanja.
Područja podslivova

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Područja podslivova su teritorijalne jedinice za planiranje i izvješćivanje u upravljanju vodama prema međunarodnim riječnim komisijama na slivu rijeke Dunav. Na Vodnom području rijeke Dunav utvrđuju se: područje podsliva rijeke Save i područje podsliva rijeka Drave i Dunava. Crta razgraničenja između područja podslivova prirodna je razvodnica podsliva rijeke Save i podsliva rijeka Drave i Dunava i odnosi se na površinske i podzemne vode.
Područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Prema Zakonu o vodama Hrvatske vode izrađuju prethodnu procjenu rizika od poplava za svako vodno područje. Na temelju verificirane prethodne procjene poplavnih rizika identificirana ona područja na kojima postoje značajni rizici od poplava, odnosno određena su tzv. područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava. Tako su u područja sa potencijalno značajnim rizicima od poplava uključena sva područja za koje je prethodnom procjenom ocijenjen vrlo veliki, veliki i umjereni prethodni rizik od poplava. Analiza je provedena na razini obuhvata naselja Državne geodetske uprave kao najmanje administrativne jedinice. Podaci o položaju su dani u Hrvatskom terestičkom referentnom sustavu 1996 Transvers Merkatorove projekcije (HTRS96/TM).
Popis poslodavaca kojima su isplaćena sredstva u 2013. godini

Hrvatski zavod za zapošljavanje provodi Mjere za poticanje zapošljavanja sukladno Uvjetima i načinima za korištenje sredstava za provođenje Mjera za poticanje zapošljavanja koje se financiraju sredstvima iz Državnog proračuna i kroz EU projekte koje Zavod priprema iz odnosnog područja rada.
U nastojanju da se podigne razina transparentnosti a sukladno članku 10. Zakona o pravu na pristup informacijama (NN 25/13) Zavod objavljuje Popis poslodavaca kojima su isplaćena sredstva do 31. prosinca 2013. za korištenje Mjera aktivne politike zapošljavanja
Centar za informiranje i savjetovanje o karijeri - popis

Centar za informiranje i savjetovanje o karijeri (CISOK) centralno je mjesto gdje besplatno možete dobiti informacije o cjeloživotnom profesionalnom usmjeravanju i razvoju karijere.

CISOK savjetnici, posebno obrazovani za profesionalno usmjeravanje, pomoći će Vam u planiranju karijere, pružiti podršku u definiranju profesionalnih ciljeva i usmjeravati Vas u razvoju karijere – od prijelaza iz škole u školu, iz škole na posao ili s posla na posao.
Registar hidrografskih izmjera ovlaštenih pravnih osoba - OPO

Prema Pravilniku o uvjetima i načinu obavljanja djelatnosti hidrografske izmjere ovlaštenih pravnih osoba (NN120/2018) (Pravilnik), ovlaštene pravne osobe (OPO) dužne su Hrvatskom hidrografskom institutu dostaviti sve podatke izmjere i hidrografski elaborat na pregled i ovjeru podataka istraživanja.
Službene elektroničke navigacijske karte (ENC) - WMS – (Primar)

WMS usluga pristupa službenim elektroničkim navigacijskim kartama.

Službene elektroničke navigacijske karte (ENC) su namijenjene za uporabu u informacijskom sustavu s prikazom elektroničkih navigacijskih karata (Electronic Chart Display and Information System – ECDIS).
WMS usluga za ENC nije namijenjena za navigaciju nego za nadzor, planiranje i druge administrativne poslove na kopnu.
WMS usluga za hrvatske ENC-ove dostupna je nakon apliciranja i zaključivanja ugovora o distribuciji preko regionalnog koordinacijskog distributivnog centra PRIMAR www.primar.org.
Više informacija na web stranicama https://www.primar.org/web-chart-service
Proračun Općine Trnovec B za 2023. g i Projekcije Proračuna za razdoblje 2024.-2025. g

http://www.trnovec-bartolovecki.hr/index.php?content=PRORACUN_2023
Proračun Općine Trnovec Bartolovečki za 2023. godinu i Projekcije Proračuna za razdoblje 2024.-2025. godinu
Djelatnosti Općine Trnovec Bartolovečki

https://www.trnovec-bartolovecki.hr/index.php?content=DJELATNOSTI
Predškola
Školstvo
Zdravstvo i socijalna skrb
Kultura i informiranje
Poduzetništvo
Poljoprivreda
Sport
Vatrogastvo i civilna zaštita
Zaštita okoliša i briga o životinjama
Upravljanje nekretninama
Evidencija ulica i trgova Grada Umaga

Preuzeto sa NIPP portala
Na temelju članka 44. Poslovnika o radu Gradskog vijeća Grada Umaga (Službene novine Grada Umaga, broj 6/02), Odbor za statut, poslovnik i pravne poslove Gradskog vijeća Grada Umaga, na sjednici održanoj dana 30. srpnja 2008. godine, utvrdio je pročišćeni tekst Odluke o određivanju imena ulica i trgova na području Grada Umaga.
 Pročišćeni tekst Odluke o određivanju imena ulica i trgova na području Grada Umaga obuhvaća Odluku o određivanju imena ulica i trgova na području Opine Umag (Klasa:015-08/93-01/1) i njene izmjene i dopune objavljene u Službenim novinama Opine Umag broj 5/95 i 7/95 i Službenim novinama Grada Umaga 3/97, 7/07 i 2/08, u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.
JEDINSTVENA BAZA PODATAKA O NERAZVRSTANIM CESTAMA  NA PODRUČJU GRADA UMAGA – UMAGO

Jedinstvena baza podataka o nerazvrstanim cestama na području Grada Umaga-Umago prema dionici pristupne ceste, nazivu, šiframa ulica, osnovnim katastarskim česticama, katastarskim općinama te duljinama cesta.
Sustav za praćenje kvalitete zraka

Grad Crikvenica uveo je sustav za praćenje kvalitete zraka u sklopu projekta “Zelena i pametna Crikvenica”. Projekt je sufinanciran sredstvima Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost.

Ovaj pametni sustav omogućava informativno praćenje kvalitete zraka, a rezultati mjerenja  dostupni su svim građanima putem mrežne stranice Grada Crikvenice.

Sustav prati razinu plinova koji nastaju kao posljedica pojačanog prometa (SO2, NOx), što će omogućiti pametnije upravljanje prometom i nadzor utjecaja elektromobilnosti na kvalitetu zraka i razinu buke.

Grad Crikvenica će kroz prikupljene podatke i analize mjerenih vrijednosti na mjesečnim, kvartalnim i godišnjim razinama dobiti uvid u kvalitetu zraka na području grada. Na temelju tih podataka, moći će se verificirati postojeće stanje te poduzeti korake za smanjenje onečišćenja, uključujući prekomjernu buku i lošu kvalitetu zraka, kao i kvalitetnije urbanističko i prometno planiranje.
Proračun 2022

Poštovani građani, predstavljamo Vam „Vodič za građane“ za 2022. godinu. U njemu je prikazano na koji način Općina Velika Ludina prikuplja i investira sredstva. Kako bismo Vam omogućili uvid u rad naše Općine i učinili je što transparentnijom, nastavljamo s projektom koji se nalazi na Internet stranici www.proracun.hr te na našoj službenoj stranici www.opcina-vludina.hr.
Upisnik pružatelja elektroničkih publikacija

Sukladno odredbama Zakona o elektroničkim medijima („Narodne novine“, broj 153/09, 84/11, 94/13 i 136/13) Vijeće za elektroničke medije upisuje elektroničke publikacije u Upisnik pružatelja medijskih usluga, elektroničkih publikacija i neprofitnih pružatelja medijskih usluga, elektroničkih publikacija i neprofitnih proizvođača audiovizualnog i/ili radijskog programa.
Upisnik pružatelja medijskih usluga satelitom, internetom, kabelom i drugim oblicima prijenosa

Pružatelji medijskih usluga televizije i/ili radija koji pružaju audiovizualni ili audio program putem satelita, kabela, interneta ili na drugi dopušteni način, a nemaju koncesiju za televizijski ili radijski program, trebaju dobiti dopuštenje Vijeća za elektroničke medije za pružanje tih usluga.
Upisnik pružatelja medijskih usluga na zahtjev

Usluge na zahtjev su usluge koje omogućavaju korisnicima da gledaju ili slušaju medijski sadržaj onda kada to oni žele, a ne onda kada je neki sadržaj na rasporedu u neko određeno vrijeme.
Pružatelji medijskih usluga na zahtjev koji nemaju koncesiju za televizijski ili radijski program, trebaju dobiti dopuštenje Vijeća za elektroničke medije za pružanje tih usluga.
Registar sportskih djelatnosti pravnih osoba

Registar sportskih djelatnosti pravnih osoba sadržava podatke o datumu upisa u registar, broju i datumu rješenja o upisu u Registar udruga, odnosno Sudski registar RH, nazivu pravne osobe, adresi sjedišta pravne osobe, podatke o osobi ovlaštenoj za zastupanje pravne osobe, o promjeni podataka i prestanku obavljanja djelatnosti
Upisnik izdanih dozvola za županijske autobusne linije

Upisnik sadrži podatke o dozvolama po kojima se obavlja javni linijski prijevoz putnika na području Sisačko-moslavačke županije: podaci o prijevozniku, broju, nazivu i vrsti linije, podaci o vremenima polazaka i povrataka i podatak o roku važenja dozvole
Registar prijevoznika

Registar sadrži podatke o pravnim i fizičkim osobama kojima je izdana licencija za obavljanje djelatnosti javnog cestovnog prijevoza putnika ili tereta u uunutarnjem cestovnom prometu, licencija za autotaksi prijevoz, licencija za agencijsku djelatnosti, licencija za kolodvorske usluge, potvrda o prijavi prijevoza za vlastitie potrebe na području Sisačko-moslavačke županije
Vozni red HŽ Putničkog Prijevoza u GTFS obliku

Objavljeni su podaci HŽ Putničkog prijevoza o trenutno važećem voznom redu vlakova. Podaci se objavljuju sa ciljem da zainteresirana javnost na lak način može isčitavati podatke o voznom redu i koristiti ih za izradu aplikacija ili ostala istraživanja. Podaci se osvježavaju dnevno, u 01:00.
Registar ugovora o najmu i pravnih osnova u 2020. godini

Korisnici s ostvarenim pravom na stambeno zbrinjavanje davanjem u najam stambene jedinice u državnom vlasništvu u skladu s člankom 7. točkom 1. Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima („Narodne novine“, broj: 106/18 i 98/19), odnosno u skladu s prethodnom zakonskom osnovom, člankom 8. stavkom 1. točkom 1. i 2. Zakona o područjima posebne državne skrbi („Narodne novine”, broj: 86/08,57/11,51A/13,148/13,76/14,147/14 i 18/15), te Uredbi o utvrđivanju statusa bivših nositelja stanarskih prava i članova njihovih obitelji, te uvjetima i postupku njihovog stambenog zbrinjavanja („Narodne novine“, broj: 133/13).
Registar završenih ugradnji darovanog građevinskog materijala u 2020. godini

Korisnici s ostvarenim pravom na stambeno zbrinjavanje i završenom ugradnjom darovanog građevnog materijala u skladu s člankom 7. točkom 2., 3., 4. i 5. Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima („Narodne novine“, broj: 106/18 i 98/19), odnosno u skladu s prethodnom zakonskom osnovom, člankom 8. stavkom 1. točkom 2., 3., 4. i 5. Zakona o područjima posebne državne skrbi („Narodne novine”, broj: 86/08,57/11,51A/13,148/13,76/14,147/14 i 18/15).
Registar nekretnina

Nekretnine kojima raspolaže Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje u svrhu stambenog zbrinjavanja korisnika s osnova Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima („Narodne novine“, br. 106/18, 98/19), Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti (“Narodne novine“, br. 70/15 i 127/17) i Uredbi o utvrđivanju statusa bivših nositelja stanarskih prava i članova njihovih obitelji, te uvjetima i postupku njihovog stambenog zbrinjavanja („Narodne novine“, br. 133/13)
Grad Mursko Središće

Mursko Središće je najsjeverniji grad Republike Hrvatske poznat kao sjeverna vrata Hrvatske. Mjesto Mursko Središće je dobilo statut grada 1997. godine. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine na području grada Mursko Središće i okolnih naselja (Peklenica, Hlapičina, Štrukovec i Križovec) živi 6.307 stanovnika na površini od 33,88 km².
Grad je smješten na desnoj obali rijeke Mure i važno je prometno čvorište jer osim cestovnog međunarodnog graničnog prijelaza na državnoj cesti D 209 tu je i željeznička pruga koja je do polovice 20. Stoljeća vodila od Zalaegersega u Mađarskoj i bila veza zapadne Mađarske i Trsta. Kroz Mursko Središće prolaze značajni cestovni pravci, od kojih se ističu Državana cesta D 209 koja povezuje Sloveniju s unutrašnjosti Županije, a zatim se veže na autocestu Zagreb-Goričan, tj. unutrašnjost Republike Hrvatske.

Mursko Središće je uz Čakovec i Prelog važno upravno i kulturno središte Međimurske županije. U Murskom Središću je sjedište Gradske uprave, banka, policija, knjižnica, škola s bogatom tradicijom, zdravstvena i veterinarska ambulanta te tri vrtića. Na području grada djeluje oko 35 različitih udruga.

Popis mjesnih odbora, predsjednik i članova Gradskog vijeća
Sadrži podatke o mjesnim odborima na području Grada Mursko Središće, imena i prezimena predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća mjesnih odbora u mandatnom razdoblju 2021-2025
Lučka uprava Rijeka

Lučka uprava osnovana je radi upravljanja, izgradnje i korištenja luke Rijeka.
Djelatnosti Lučke uprave su: briga o gradnji, održavanju, upravljanju, zaštiti i unapređenju pomorskog dobra koje predstavlja lučko područje; gradnja i održavanje lučke podgradnje, koja se financira iz proračuna osnivača lučke uprave; stručni nadzor nad gradnjom, održavanjem, upravljanjem i zaštitom lučkog područja (lučke podgradnje i nadgradnje); osiguravanje trajnog i nesmetanog obavljanja lučkog prometa, tehničko-tehnološkog jedinstva i sigurnost plovidbe; osiguravanje pružanja usluga od općeg interesa ili za koje ne postoji gospodarski interes drugih gospodarskih subjekata; usklađivanje i nadzor rada ovlaštenika koncesije koji obavljaju gospodarsku djelatnost na lučkom području;drugi poslovi utvrđeni Zakonom.

Lučka uprava Rijeka daje koncesiju za obavljanje lučkih i ostalih gospodarskih djelatnosti, korištenje postojeće podgradnje i nadgradnje, te gradnje novih građevina i drugih objekata nadgradnje i podgradnje, pravnoj i fizičkoj osobi registriranoj za obavljanje obrta, pod uvjetima i na način predviđenim zakonskim odredbama.
Statut Grada Gline

Statutom Grada Gline pobliže se uređuje samoupravni djelokrug Grada Gline, njegova obilježja, javna priznanja, ustrojstvo, ovlasti i način rada tijela Grada Gline, način obavljanja poslova, oblici neposrednog sudjelovanja građana u odlučivanju, provođenje referenduma u pitanjima iz samoupravnog djelokruga, mjesna samouprava, ustrojstvo i rad javnih službi, imovina i financiranje Grada, suradnja s drugim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, ostvarivanje prava pripadnika nacionalnih manjina te druga pitanja od važnosti za ostvarivanje prava i obveza Grada Gline
Platni sustavi

Platni promet u Republici Hrvatskoj odvija se preko sustava TARGET-HR, EuroNKS i EuroNKSInst.

Hrvatska narodna banka u sklopu svoje nadležnosti prikuplja, obrađuje i objavljuje podatke iz područja statistike platnih sustava koji operativno djeluju u platnoprometnoj infrastrukturi u RH.

Nakon uvođenja eura kao nacionalne valute u RH 1. siječnja 2023. međubankovni platni sustavi Hrvatski sustav velikih plaćanja (HSVP) i Nacionalni klirinški sustav (NKS) prestali su s radom.

Statistički podaci za HRK platne sustave objavljeni su na godišnjoj razini zaključno s 2022. godinom.
Gotov novac

Optjecaj euronovčanica i eurokovanica prati se na razini europodručja, što je i razumljivo jer je euro zakonsko sredstvo plaćanja u 20 zemalja članica europodručja. Prikazi statističkih podataka o euronovčanicama i eurokovanicama u optjecaju dostupni su u obliku tablica i grafikona na internetskoj stranici Europske središnje banke.
Za razliku od euronovčanica, koje su iste za sve članice europodručja, svaka članica može, u okviru odobrenih količina, izraditi te izdati optjecajne i prigodne eurokovanice sa svojom nacionalnom stranom.
Podaci u tablici Pregled izrađenih eurokovanica s nacionalnom stranom Republike Hrvatske, po oznakama godine prikazuju izrađene količine i apoene optjecajnih i prigodnih kovanica s hrvatskom nacionalnom stranom prema godinama kovanja. Prigodne kovanice izdaju se samo u nominalnoj vrijednosti od 2 eura, a u jednoj kalendarskoj godini mogu se izdati najviše dva izdanja prigodnih kovanica.
Popis kreditnih institucija i kreditnih unija, predstavništva stranih kreditnih institucija, popis institucija koje ostvaruju slobodu poslovnog nastana i slobodu pružanja usluga

Popis kreditnih institucija i kreditnih unija, predstavništva stranih kreditnih institucija, popis institucija koje ostvaruju slobodu poslovnog nastana i slobodu pružanja usluga
Standardni prezentacijski format

Standardni prezentacijski format je prezentacija kretanja najvažnijih pokazatelja iz područja realnog sektora, monetarne politike, platne bilance, tečajeva i bankovnog sustava uz pripadajuće usporedbe sa zemljama Srednje i Istočne Europe.	
Posljednje izdanje SPF-a objavljeno je u studenom 2022.
GIS preglednik Grada Siska

Uspostava javnog webGIS preglednika rezultat je nastojanja gradske uprave da najsuvremenijim informatičkim rješenjima omogući transparentan i korisnički orijentiran prikaz prostornih planova za sve potrebe korisnika. Preglednik je namijenjen svim građanima, ali i potencijalnim investitorima, te omogućuje jednostavan i brz pristup informacijama o pravilima korištenja prostora i važećim prostornim planovima na području Grada Siska.

Funkcionalnosti javnog portala omogućuju preklapanje i interaktivni pregled više odabranih slojeva prostornih planova na raznim kartografskim podlogama, ovisno o individualnim željama svakog korisnika. Također, omogućena je regulacija transparentnosti slojeva te velika brzina rada sustava uz minimalne hardverske zahtjeve lokalnog računala. Na taj način osigurano je povećanje učinkovitosti rada Gradske uprave kao i građana Grada Siska.
Financijski računi

Financijski računi prikazuju vrijednosti stanja te transakcija, vrijednosnih i tečajnih usklađivanja i ostalih promjena financijske imovine i obveza institucionalnih sektora, raspoređeno po sektorima i financijskim instrumentima. To su podaci financijske statistike, usko povezani s podacima statistike nacionalnih računa, a mjere financijsku vrijednost cijeloga gospodarstva i pojedinih njegovih dijelova te kvantificiraju promjene tih vrijednosti i odnose među sektorima zbog međusobnog neto kreditiranja/zaduživanja.
Bilten HNB-a – dodatni gospodarski, financijski i monetarni pokazatelji

Bilten je mjesečna publikacija Hrvatske narodne banke koja prikazuje recentna kretanja iz područja realnoga, monetarnoga, fiskalnoga i vanjskog sektora, a sadržava i statistički pregled podataka koje redovito objavljuje HNB. 
Ovaj excel dokument predstavlja dodatak Biltenu Hrvatske narodne banke te sadrži dodatne gospodarske, financijske i monetarne pokazatelje prema tematskim područjima Informacije o gospodarskim, financijskim i monetarnim kretanjima. Na listovima (1 - 7) nalaze se grafički prikazi navedenih dodatnih pokazatelja dok se podaci na kojima se temelje grafički prikazi nalaze na pomoćnim radnim listovima (1.1. - 7.2.)
Registar pružatelja platnih usluga i izdavatelja elektroničkog novca

Hrvatska narodna banka obveznik je vođenja registra pružatelja platnih usluga i izdavatelja elektroničkog novca na temelju Zakona o platnom prometu ("Narodne novine", br. 66/2018.) i Zakona o elektroničkom novcu ("Narodne novine", br. 64/2018).
Subjekti upisa u registar pružatelja platnih usluga i izdavatelja elektroničkog novca jesu:

1. institucije za platni promet, njihovi zastupnici i podružnice
2. male institucije za platni promet i njihovi zastupnici
3. registrirani pružatelji usluge informiranja o računu, njihovi zastupnici i podružnice
4. institucije za elektronički novac, njihovi zastupnici i podružnice
5. male institucije za elektronički novac i njihovi zastupnici
6. podružnice institucija za elektronički novac iz trećih država osnovane u Republici Hrvatskoj
7. Hrvatska banka za obnovu i razvitak
8. pružatelji usluga koji obavljaju aktivnosti koje se ne smatraju platnim uslugama.
Godišnje izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2022.g.

Izvješće o provedbi obveza Grada Ivanca kao tijela javne vlasti koja proizlaze iz Zakona o pravu na pristup informacijama (broj zaprimljenih zahtjeva za pristup informacijama, broj riješenih zahtjeva za pristup informacijama i ishod rješavanja, podaci o žalbama, troškovima pružanja informacije, propisi TJV, planiranje i izvještavanje TJV, organizacija i rad TJV, registri/evidencije, informacije o uslugama, javnost rada, ZPPI).