AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Registar primalja, primalja-asistentica, primaljski-asistenata, prvostupnica/ka primaljstva i magistar/ri primaljstva

Hrvatska komora primalja jest strukovna samostalna organizacija primalja sa svojstvom pravne osobe i javnim ovlastima. Komora promiče, zastupa i usklađuje interese primalja pred državnim i drugim tijelima u Republici
Hrvatskoj i u inozemstvu. Primalje se obvezno udružuju u Komoru.
Komora vodi registar svojih članova kao jednu od javnih ovlasti.
Registar suspendiranih i povučenih akreditacija

Registar tijela prema kojima je HAA poduzela mjere u skladu s dokumentom HAA-P-7/6 Suspenzija, povlačenje ili suženje akreditacije


Hrvatska akreditacijska agencija (HAA) neovisna je i neprofitna javna ustanova koja obavlja poslove nacionalne službe za akreditaciju u Republici Hrvatskoj. Osnovana je Uredbom Vlade  RH (NN 158/2004 i 44/2005, 30/2010), na temelju Zakona o akreditaciji (NN 158/2003, 75/2009, 56/2013). 
HAA provodi ocjenjivanje sukladnosti proizvoda, procesa i usluga s tehničkim propisima i normama koje obavljaju stručno i tehnički osposobljeni laboratoriji, certifikacijska i inspekcijska tijela, verifikatori stakleničkih plinova, organizatori ispitivanja sposobnosti.
Akreditacija je dokument koji izdaje HAA, a koji predstavlja međunarodno priznati način dokazivanja osposobljenosti za ocjenjivanje sukladnosti u područjima ispitivanja, umjeravanja, certifikacije (proizvoda, QMS, EMS, osoblja), inspekcije, verifikacije stakleničkih plinova i organiziranja ispitivanja sposobnosti. Akreditacija je dragovoljna odluka rukovodstva i uprave tijela za ocjenu sukladnosti, a akreditacijom tijelo za ocjenu sukladnosti zadovoljava uvjete za ovlaštenja, imenovanja i notifikacije prema EU direktivama i RH propisima. 
Akreditirana tijela daju povjerenje u usluge ispitivanja, certifikacije i inspekcije bez obzira radi li se o usluzi državnoj upravi (zakonom uređeno područje) ili naručitelju po ugovoru (dragovoljno područje). 
HAA zadovoljava sve zahtjeve međunarodne i europske norme za akreditacijska tijela koja je u Republici Hrvatskoj prihvaćena kao hrvatska norma HRN EN ISO/IEC 17011:2005 i zahtjeve Uredbe (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište.
Registar akreditiranih tijela u Republici Hrvatskoj

Registar akreditacija HAA sadrži podatke o pravnim osobama koje su zadovoljile ocjenjivanje stručno tehničke osposobljenosti od strane HAA te kojima je HAA izdala Potvrdu o akreditaciji.

Hrvatska akreditacijska agencija (HAA) neovisna je i neprofitna javna ustanova koja obavlja poslove nacionalne službe za akreditaciju u Republici Hrvatskoj. Osnovana je Uredbom Vlade  RH (NN 158/2004 i 44/2005, 30/2010), na temelju Zakona o akreditaciji (NN 158/2003, 75/2009, 56/2013). 
HAA provodi ocjenjivanje sukladnosti proizvoda, procesa i usluga s tehničkim propisima i normama koje obavljaju stručno i tehnički osposobljeni laboratoriji, certifikacijska i inspekcijska tijela, verifikatori stakleničkih plinova, organizatori ispitivanja sposobnosti.
Akreditacija je dokument koji izdaje HAA, a koji predstavlja međunarodno priznati način dokazivanja osposobljenosti za ocjenjivanje sukladnosti u područjima ispitivanja, umjeravanja, certifikacije (proizvoda, QMS, EMS, osoblja), inspekcije, verifikacije stakleničkih plinova i organiziranja ispitivanja sposobnosti. Akreditacija je dragovoljna odluka rukovodstva i uprave tijela za ocjenu sukladnosti, a akreditacijom tijelo za ocjenu sukladnosti zadovoljava uvjete za ovlaštenja, imenovanja i notifikacije prema EU direktivama i RH propisima. 
Akreditirana tijela daju povjerenje u usluge ispitivanja, certifikacije i inspekcije bez obzira radi li se o usluzi državnoj upravi (zakonom uređeno područje) ili naručitelju po ugovoru (dragovoljno područje). 
HAA zadovoljava sve zahtjeve međunarodne i europske norme za akreditacijska tijela koja je u Republici Hrvatskoj prihvaćena kao hrvatska norma HRN EN ISO/IEC 17011:2005 i zahtjeve Uredbe (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište.
Popisi udruga poslodavaca

Skup podataka sadrži tri popisa udruga poslodavaca: Udruge poslodavaca registrirane u Ministarstvu rada i mirovinskoga sustava, Udruge poslodavaca više razine registrirane u Ministarstvu rada i mirovinskoga sustava, Udruge poslodavaca registrirane u uredima državne uprave u županiji, odnosno uredu Grada Zagreba nadležnim za poslove rada
Proračun

Proračun Općine Martinska Ves, Polugodišnji izvještaj o izvršenju Proračuna Općine Martinska Ves, Godišnji  izvještaj o izvršenju Proračuna Općine Martinska Ves, Izmjename i dopune Proračuna Općine Martinska Ves, te Odluka o izvršenju Proračuna Općine Martinska Ves
Popis ustrojstvenih jedinica Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje

U Popis ustrojstvenih jedinica Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje uneseni su podaci o ustrojstvenim jedinicama Zavoda, koji uključuju adrese i kontakt podatke. Podatci se ažuriraju prema potrebi, najčešće odmah nakon promjene adrese ili broja telefona.
Proračun Općine Kravarsko za 2026. godinu s projekcijama za 2027. i 2028. godinu

Ovaj resurs sadržava podatke o proračunu Općine Kravarsko za 2026. godinu s projekcijama za 2027. I 2028. godinu, obrazloženje, i odluku o izvršavanju proračuna za 2026. godinu.
Programi Općine Mače za 2026.

Programi Općine Mače za 2026.g- Program, građenja i održavanja, Program javnih potreba u kulturi, sportu, socijalne skrbi, utroška sredstava šumskog doprinosa, utroška sredstava od naknada za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada i utroška sredstava od spomeničke rente
raspored_sjednica_vlade_od_sijecnja_do_lipnja_2021

Planirani raspored sjednica Vlade Republike Hrvatske za period od 1. siječnja 2021. godine do 30. lipnja 2021. godine. U tablici su sjednice koje su planirane, no točan datum i vrijeme sjednica može biti promijenjeno. Pratite najave na stranicama Vlade Republike Hrvatske vlada.gov.hr
Osnovna geološka karta R. Hrvatske M 1:50000

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Iako su istraživanja započela dosta ranije, nakon 2012. tiskanjem "Uputa za izradu Osnovne geološke karte RH M 1:50000" (Korbar i dr., 2012), radovi su intenzivirani te je dio listova u završnoj fazi. Izrada ove karte bazira se na litostratigrafskim jedinicama što predstavlja znatniji doprinos u odnosu na kronostratigrafske jedinice (OGK M 1:100000), jer dozvoljava mogućnost da su stijene različitih litoloških karakteristika i okoliša nastale istovremeno. Ovakav pristup omogućava vjerodostojniju i kvalitetniju izradu inženjersko-geoloških i hidrogeoloških karata i projekata te studija kao što su očuvanje okoliša, potencijalnih klizišta, perspektivnih akvifera i dr. Osnovna Geološka karta s izdvojenim litostratigrafskim jedinicama osigurava i adekvatnije iskorištavanje svih vrsta mineralnih resursa.
Participativno budžetiranje

Sudjelovanje građana u planiranju i donošenju proračuna

Sudjelovanje građana u planiranju i korištenju proračunskih sredstava na području grada Crikvenice, odnosno participativno budžetiranje, model je koji se u svijetu sve više promovira kao jedan od važnih načina uključivanja građana u rad javne uprave.

Građani svoje prijedloge vezane uz proračun mogu slati ispunjavajući online obrazac za sudjelovanje u planiranju i donošenju proračuna.
GIS interaktivna karta

Uspostava javnog webGIS portala rezultat je nastojanja da Grad Crikvenica najsuvremenijim informatičkim rješenjima omogući transparentan i korisnički orijentiran prikaz prostornih podataka za sve potrebe korisnika. Na taj način osigurano je povećanje učinkovitosti rada Gradskoj upravi i ostalim korisnicima, a dostupnost podataka i visoka kvaliteta usluge će, uvjereni smo, ispuniti očekivanja naših građana.
Geološka karta R. Hrvatske M 1:300000

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Geološka karta Hrvatske M 1:300000 je štampana 2009. godine,a predstavlja prvu preglednu geološku kartu Republike Hrvatske koja omogućava najbolji uvid u opću geološku građu i povijest stvaranja terena od prekambrija do kvartara. Temelji se na Osnovnoj geološkoj karti M 1:100000, a u njenoj izradi je sudjelovalo sedamdesetak geologa većinom iz Hrvatskog geološkog instituta, a manjim dijelom iz ostalih značajnih hrvatskih institucija .
Evidencija komunalne infrastrukture Općine Maruševec

Općina Maruševec ustrojava i vodi evidenciju komunalne infrastrukture za:
1. nerazvrstane ceste,
2. javna parkirališta,
3. javne zelene površine,
4. građevine i uređaje javne namjene,
5. javnu rasvjetu i
6. groblja i krematorije
Registar imovine Općine Tkon

Registar imovine Općine Tkon obuhvaća registar nerazvrstanih cesta, javnih površina, groblja, poslovnih objekata, puteva, javne rasvjete, poljoprivrednih i neizgrađenih zemljišta i dr. Registar je ažuriran na dan 31.12.2025. te je povezan s knjigovodstvenim evidencijama, sadrži inventurne brojeve i knjigovodstvenu vrijednost imovine. Također, registar sadrži podatke o katastarskoj čestici, površini nekretnine, o pravnom statusu, vlasništvu i upravljanju nekretninama te druge napomene i informacije ovisno o vrsti nekretnine.
Financijski instrument "ESIF krediti za javnu rasvjetu"

„ESIF Krediti za javnu rasvjetu“ je financijski instrument (dalje: FI) za koji su sredstva osigurana iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova (dalje: ESIF), odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj, kroz Operativni program „Konkurentnost i kohezija 2014.-2020.“ (dalje: OPKK), Prioritetnu os 4 „Promicanje energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije“, Specifični cilj 4c4 „Povećanje učinkovitosti sustava javne rasvjete“.

Skup podataka sadrži informacije o podržanim projektima i to: naziv korisnika, županiju ulaganja, naziv projekta, iznos kredita iz ESIF izvora te datum zaključenja ugovora o kreditu.
Financijski instrument "ESIF krediti za rast i razvoj"

"ESIF Krediti za rast i razvoj“ je financijski instrument za koji sredstva osiguravaju Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) i poslovne banke, u omjeru 50:50, i iz kojeg se financiraju nove dugoročne investicije malih i srednjih poduzetnika.
Popis dokumentacije i poslovnih banaka

Ovaj popis odnosi se na dokumentaciju potrebnu za obradu zahtjeva za kredit prema sljedećim programima kreditiranja HBOR-a: Poduzetništvo mladih, žena i početnika; Investicije privatnog sektora; Investicije javnog sektora; EU projekti; Obrtna sredstva; Priprema izvoza; Financijsko restrukturiranje.
Financijski instrument "ESIF krediti za energetsku učinkovitost"

"ESIF Krediti za energetsku učinkovitost“ je financijski instrument za koji su sredstva osigurana iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova (dalje: ESIF), odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj kroz Operativni program „Konkurentnost i kohezija 2014.-2020.“ (dalje: OPKK), Prioritetnu os 4 „Promicanje energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije“, Specifični cilj 4c1 „Smanjenje potrošnje energije u zgradama javnog sektora“.

Skup podataka sadrži informacije o podržanim projektima i to: naziv korisnika, županiju ulaganja, naziv projekta, iznos kredita iz ESIF izvora te datum zaključenja ugovora o kreditu.

Po ovom financijskom instrumentu od 8. studenog 2021. obustavljeno je zaprimanje novih zahtjeva za kredit.
Financijski instrument "Obrtna sredstva za ruralni razvoj"

Skup podataka sadrži informacije o podržanim projektima po programu kreditiranja Obrtna sredstva za ruralni razvoj i to: naziv korisnika, županiju ulaganja, opis ulaganja, ukupna vrijednost ulaganja, datum zaključenja ugovora o kreditu, iznos kredita financijskog instrumenta te ugovoreni datum zadnje isplate kredita.
Financijski instrument "Investicijski krediti za ruralni razvoj"

Skup podataka sadrži informacije o podržanim projektima i to: naziv korisnika, županiju ulaganja, naziv projekta, ukupna vrijednost ulaganja, datum zaključenja ugovora o kreditu, iznos kredita iz izvora Programskog doprinosa (50% od ukupnog iznosa kredita) te ugovoreni datum zadnje isplate kredita.

Po ovom financijskom instrumentu od 5. srpnja 2021. obustavljeno je zaprimanje novih zahtjeva za kredit.
Mjesni odbori Grada Novigrada - Cittanova

Na području Grada Novigrada – Cittanova, djeluje četiri Mjesna odbora. To su:
- Mjesni odbor Novigrad 1 : za dio naselja Novigrad – Cittanova (starogradska jezgra – do križanja sa državnom cestom DC 75)
- Mjesni odbor Novigrad 2 : za dio naselja Novigrad – Cittanova (Karpinjan, Šaini, Vidal i Marketi)
- Mjesni odbor Dajla : za naselja Dajla i Mareda,
- Mjesni odbor Bužinija : za naselja Bužinija i Antenal.
Proračun Grada Novigrada - Cittanova

Proračun Grada Novigrada - Cittanova je temeljni financijski dokument kojim se planiraju, raspoređuju i kontroliraju prihodi i rashodi Grada u određenoj fiskalnoj godini. On odražava financijsku politiku i prioritete lokalne samouprave te omogućuje ostvarenje različitih javnih potreba i ciljeva na području općine.
Nerazvrstane ceste na području Grada Novigrada-Cittanova

Na temelju članaka 8. i 9. Odluke o nerazvrstanim cestama na području Grada Novigrada-Cittanova, Upravni odjel za komunalni sustav, prostorno uređenje i zaštitu okoliša Grada Novigrad-Cittanova vodi jedinstvenu bazu podataka o nerazvrstanim cestama.
Plan nabave Općine Donja Dubrava za 2026. godinu

Plan nabave Općine Donja Dubrava za 2026. godinu predstavlja temeljni planski dokument kojim se unaprijed utvrđuju potrebe za nabavom roba, radova i usluga tijekom proračunske godine, u skladu s odredbama Zakon o javnoj nabavi. Njegova svrha je osigurati transparentno, učinkovito i zakonito trošenje javnih sredstava te omogućiti pravovremenu pripremu i provedbu postupaka javne nabave.
Proračun Općine Donja Dubrava za 2026. godinu

Skup podataka „Proračun Općine Donja Dubrava za 2026. godinu” sadrži detaljan prikaz planiranih prihoda i rashoda Općine za proračunsku godinu 2026., izrađen u skladu s važećim propisima, uključujući Zakon o proračunu. Proračun predstavlja temeljni financijski dokument kojim se planira upravljanje javnim sredstvima te definiraju prioriteti u financiranju javnih potreba na lokalnoj razini.
Strategija upravljanja nekretninama i pokretninama u vlasništvu Općine Breznica

Strategija se izrađuje sukladno Zakonu o upravljanju nekretninama i pokretninama u vlasništvu Republike Hrvatske, a određuje dugoročne ciljeve i smjernice za upravljanje nekretninama i pokretninama u vlasništvu Općine Breznica.
Proračun i proračunski akti Općine Breznica

Proračun je temeljni financijski dokument Općine u kojem su iskazani svi planirani godišnji prihodi i primici te rashodi i izdaci. Uz Proračun Općina Breznica objavljuje i programe kojima se detaljnije razrađuje korištenje proračunskih sredstava te izvještaje o izvršenju proračuna i programa.
Godišnja izvješća Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja temeljem Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja („Narodne novine“, br. 79/09. i 80/13. i 41/21.) i Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom („Narodne novine“, broj 117/17.), u zakonskom roku podnosi Hrvatskome saboru godišnja izvješća o radu AZTN-a. Izvješća se podnose kako bi se političku, gospodarsku, stručnu i širu javnost informiralo o aktivnostima i time osigurala transparentnost rada AZTN-a te dodatno doprinijelo afirmaciji učinkovitog tržišnog natjecanja, kao i zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom u Republici Hrvatskoj.
Proračun AZTN-a

AZTN ne ostvaruje vlastite prihode pa se sredstva za obavljanje poslova iz djelokruga AZTN-a osiguravaju u državnom proračunu Republike Hrvatske. AZTN-u se sukladno fiskalnim mogućnostima državnog proračuna Republike Hrvatske osiguravaju dostatna financijska sredstva za učinkovito obavljanje njegovih ovlasti, odnosno za osiguranje svih potrebnih resursa za provedbu ZZTN-a, a riječ je o ljudskim resursima – kvalificiranim zaposlenicima, tehnološkim i tehničkim resursima.
Financijski izvještaji AZTN-a

AZTN ne ostvaruje vlastite prihode pa se sredstva za obavljanje poslova iz djelokruga AZTN-a osiguravaju u državnom proračunu Republike Hrvatske. AZTN-u se sukladno fiskalnim mogućnostima državnog proračuna Republike Hrvatske osiguravaju dostatna financijska sredstva za učinkovito obavljanje njegovih ovlasti, odnosno za osiguranje svih potrebnih resursa za provedbu ZZTN-a, a riječ je o ljudskim resursima – kvalificiranim zaposlenicima, tehnološkim i tehničkim resursima.
Programi rada AZTN-a

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja izrađuje programe (planove) rada prema Uputi o izradi godišnjeg plana rada donosi se na temelju Zaključka Vlade RH od 5.prosinca 2019.  kojom Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije u koordinaciji s Ministarstvom financija i Ministarstvom pravosuđa i uprave na odgovarajući način definira povezivanje ciljeva iz akata strateškog planiranja s financijskim planom te godišnjim planom rada. Uputa se također donosi u cilju provedbe preporuke Državnog ureda za reviziju koja glasi: “Državni ured za reviziju je mišljenja da propisi u vezi s obvezom sastavljanja i objavljivanja godišnjeg plana rada i godišnjeg izvještaja o radu trebaju biti jasniji. Svi subjekti koji imaju obvezu izraditi godišnji plan rada, trebali bi imati i obvezu izraditi godišnji izvještaj o radu, čiji bi sadržaj također trebao biti propisan. Državni  ured za reviziju je mišljenja da Ministarstvo pravosuđa i uprave treba poduzeti aktivnosti u vezi s usuglašavanjem propisa koji uređuju obveznike sastavljanja godišnjeg plana rada i godišnjeg izvještaja o radu, sadržaj navedenih dokumenata i obvezu objavljivanja.
Evidencija provedbe postupaka - AZTN

Provedbene statistike izrađuju se temeljem metodologije koju koristi Europska komisija u sličnim izvješćima i podrazumijevaju isključivo odluke o meritumu predmeta, dakle one kojima se utvrđuje je li došlo do povrede Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (dalje: ZZTN) ili nije. U statistikama za razdoblje od 2008. do 2014. godine, AZTN je uz povrede ZZTN-a, utvrđivao i povrede Zakona o državnim potporama (ZDP), a od 2015. do 2017. godine isključivo povrede ZZTN-a. Od 2018. godine, AZTN utvrđuje i povrede Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom (ZNTP). Ukupan pregled svih odluka AZTN-a (ustupa nenadležnosti, ostalih mišljenja i dopisa, promicanja kulture tržišnog natjecanja i sl.), nalazi se u godišnjim izvješćima AZTN-a za svaku prethodnu godinu.
Broj stanovnika po naseljima i površina

Na području Općine Kršan na posljednjem popisu iz 2021.g. živi 2838 stanovnika. Ukupan broj upisanih kućanstava je 1043, a stambene jedinice, tj. stanovi za stalno stanovanje i iznajmljivači privatnog smještaja je 1870. Površina Općine Kršan 124,5 km2
Izdavatelji identifikacijskih kartica

Identifikacijske kartice, izdavatelji kartica i sustav dodjeljivanja broja radi osiguranja jedinstvenosti izdanih kartica definiran je međunarodnom normom ISO/IEC 7812 Identification cards - Identification of issuers izdanom u dva dijela: ISO/IEC 7812-1:2017, Numbering system i
ISO/IEC 7812-2:2017, Application and registration procedures.
 
Prema toj međunarodnoj normi, svi izdavatelji identifikacijskih kartica, neovisno o vrsti djelatnosti, registriraju se na jednom mjestu u svijetu - pri American Bankers' Association, Washington, USA, koja je zadužena za primjenu navedene međunarodne norme i njezino održavanje (Registration Authority).

Izdavateljima kartica dodjeljuje se jedinstveni identifikacijski broj (Issuer Identification Number – IIN).

Hrvatski zavod za norme kao hrvatsko nacionalno normirno tijelo, a na zahtjev potencijalnih izdavatelja kartica iz Republike Hrvatske, posreduje pri njihovoj registraciji na međunarodnoj razini.
 
Podaci o registriranim izdavateljima kartica u Republici Hrvatskoj vode se u REGISTRU IZDAVATELJA KARTICA Hrvatskog zavoda za norme.
Proizvođači vozila i dijelova vozila

Registar proizvođača vozila i dijelova vozila. 

Niz međunarodnih norma o VIN oznaci (Vehicle Identification Number) i njihova primjena osigurava jedinstveni sustav označavanja svih cestovnih vozila proizvedenih diljem svijeta.
 
VIN oznaka (jedinstveni broj za označavanje vozila) mora biti takav da nedvojbeno identificira svako vozilo proizvedeno u svijetu te ne smiju postojati dvije identične VIN oznake na različitim vozilima proizvedenima na svijetu u razdoblju kraćem od 30 godina. U svrhu osiguranja takvog označavanja vozila, kao dio VIN oznake uvedena je WMI (World Manufacturer Identifier) oznaka za svakog proizvođača na svijetu i ta oznaka ugrađuje se kao sastavni dio VIN oznake na točno određena mjesta unutar VIN oznake, što omogućuje da se iz VIN oznake izravno može očitati država i proizvođač vozila.
Davatelji programskih usluga

Kartice s integriranim krugovima, aplikacije za kartice i proizvođači aplikacija (softvera) definirane su međunarodnom normom ISO 7816, Identificanion cards – Integrated circuit(s) cards with contacts. Norma je izdana u 15 dijelova.
 
U 5. dijelu, ISO/IEC 7816-5:2004, Registration of application providers, definiran je postupak registracije proizvođača aplikacija (davatelja programskih usluga) za smart kartice. Svaki davatelj programskih usluga, odnosno proizvođač softvera za "pametne" kartice, registrira se na jednom mjestu u svijetu, pri Danish Standards, Charlottenlund, Danska, koja je zadužena za primjenu navedene međunarodne norme i njezino održavanje (Registration Authority).
 
Davateljima programskih usluga dodjeljuje se jedinstveni identifikacijski broj (Registered application provider identifier - RID).
 
Hrvatski zavod za norme kao nacionalno normirno tijelo, a na zahtjev potencijalnih davatelja programskih usluga iz Republike Hrvatske, posreduje pri njihovoj registraciji na međunarodnoj razini. Podaci se vode u REGISTRU DAVATELJA PROGRAMSKIH USLUGA.
Registar zaštićenih područja - područja posebne zaštite voda

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Zaštićena područja - područja posebne zaštite vode su ona područja gdje je radi zaštite voda i vodnoga okoliša potrebno provesti dodatne mjere zaštite, određuju se na temelju Zakona o vodama (NN 153/09, 63/11, 130/11, 56/13, 14/14) i posebnih propisa.

Zaštićena područja - područja posebne zaštite vode obuhvaćaju:

A - područja zaštite vode namijenjene ljudskoj potrošnji (zaštićena područja površinskih voda, zaštićena područja podzemnih voda, zone sanitarne zaštite izvorišta, područja namijenjena zahvaćanju vode za ljudsku potrošnju),

B - područja pogodna za zaštitu gospodarski značajnih vodenih organizama (područja voda pogodnih za život slatkovodnih riba, područja voda pogodnih za život i rast školjkaša),

C - područja za kupanje i rekreaciju (na kopnenim površinskim vodama - kupališta, na moru - morske plaže),

D - područja podložna eutrofikaciji i područja ranjiva na nitrate (eutrofna područja, sliv osjetljivog područja, područja ranjiva na nitrate poljoprivrednog porijekla),

E - područja namijenjena zaštiti staništa ili vrsta gdje je održavanje ili poboljšanje stanja voda bitan element njihove zaštite sukladno Zakonu o vodama i/ili propisima o zaštiti prirode (ekološka mreža Natura 2000, zaštićene prirodne vrijednosti, zaštićena područja prirode),

F - područja loše izmjene voda priobalnim vodama, osjetljivost kojih se ocjenjuje u odnosu na ispuštanje komunalnih otpadnih voda.

Prema Zakonu o vodama Hrvatske vode izradile su Registar zaštićenih područja - područja posebne zaštite voda, te ga redovito obnavljaju i dopunjavaju sukladno Zakonom propisanoj proceduri.
Područja malih slivova i područja sektora

Preuzeto s Geoportal NIPP-a - http://geoportal.nipp.hr/hr
Područje maloga sliva je osnovna teritorijalna jedinica za obavljanje operativnih poslova u upravljanju vodama. Sektor čini više susjednih područja malih slivova za koje se zbog povezanosti vodne problematike, osigurava jedinstveno upravljanje vodama, a osobito provedba obrane od poplava.

Na području Republike Hrvatske utvrđuju se 34 područja malih slivova i 6 sektora.