AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Památné stromy

Památné stromy a jejich ochranná pásma na území statutárního města Brna. Součástí dat je název památného stromu, důvod ochrany, číslo dle Ústředního seznamu ochrany přírody (ÚSOP), obvod kmene a poloměr ochranného pásma. Data jsou zobrazena v mapové aplikaci Městská zeleň. Podrobnější informace najdete v dokumentaci. Data jsou v souřadnicovém systému GCS WGS84.
Georizika - Skládky a antropogenní uloženiny

Jedná se především o bývalé terénní deprese, které byly v minulosti nelegálně či živelně bez ohledu na ochranu životního prostředí zaváženy odpadem. V případě zakládání objektů nad tělesem skládky je vhodné ověřit v rámci inženýrskogeologického průzkumu rozsah a skladbu skládkovaného materiálu a potenciální obsah nebezpečných složek. V prostoru skládky existuje reálné riziko zhoršených geomechanických vlastností základové půdy projektovaných staveb, včetně jejího prosedání, v okolí skládek může být kontaminována podzemní voda. Součástí dat je popis místa a k.ú., kde se skládka nachází, označení číslem ze zprávy "Identifikace starých skládek a zátěží na území města Brna" (Hlavinková, 1998, 1999, 2005), stručný popis rozsáhlejších skládek (kdy byla založena, současný stav, ukládaný materiál) a bibliografické odkazy na zprávy vztahující se k dané skládce. Data jsou součástí pasportu geologie, hydrogeologie a inženýrské geologie (nyní Georizika) města Brna, který byl vytvořen v roce 2004 a je vždy ke konci roku aktualizován externí firmou. Generel byl vytvořen pro pracovníky úřadů, kteří se odborně vyjadřují k investičním akcím, projektové dokumentaci nebo vydávají rozhodnutí dle příslušných zákonů (stavební zákon, vodní zákon). Nyní je využíván i pracovníky příspěvkových organizací (např. KAM) a poskytován jako podklad pro zpracovatele studií zadávaných Statutárním městem Brno (SMB). Podrobnější informace najdete v dokumentaci. Data jsou v souřadnicovém systému GCS WGS84.
Rozhledny v Jihomoravském kraji

English description below. Bodová vrstva obsahuje veřejně přístupné rozhledny nacházející se v Jihomoravském kraji. Byla zpracována Barborou Řiháčkovou pro účely bakalářské práce pod vedením Lenky Janošíkové na Mendelově univerzitě v roce 2022.Atributy datové sady obsahují informace o názvu rozhledny (NAZEV), lokalitě (OBEC), typu konstrukce stavby (Konstrukce), dále pak o výšce rozhledny v metrech (Vyska), nadmořské výšce v metrech (Nadm_vyska) a o datu uvedení do provozu (V_provozu).Data jsou v souřadném systému WGS 1984 (EPSG 4326).Point layer of publicly accessible lookout towers in the South Moravian region. Data were collected in 2022 for bachelor thesis. Attributes: NAZEV - name of the lookout tower, OBEC - location of the tower, Konstrukce - material of the construction, Vyska - height in meters, Nadm_vyska - altitude in meters, V_provozu - date of operation.Coordinate system - WGS 1984 (EPSG 4326).
Vodorovné DZ

Symboly a linie vodorovného dopravního značení na území Plzně.
Upozornění: Na silnicích I., II. a III. třídy, tedy ve správě ŘSD a SÚSPK, nemusí být pasporty dopravního značení aktuální. Stanovení dopravního značení na těchto silnicích nemá SVSMP k dispozici.
Poddolovaná území v České republice

Otevřená datová sada obsahuje základní údaje z území České republiky o plochách  se známým nebo předpokládaným výskytem hlubinných důlních děl, vzniklých za účelem těžby nebo průzkumu nerostných surovin. Důlní díla jsou v rámci zákresů rozložena nepravidelně a v různých hloubkách. Polygony mohou obsahovat i zcela nepoddolované úseky. Možné postižení terénu hornickou činností je většinou menší než, je rozsah zákresů a pro konkrétní lokality. Účelem je inventarizace území se zjištěným poddolováním v souladu s ustanovením § 17 geologického zákona (č. 62/1988 Sb., o geologických pracích, ve znění pozdějších předpisů). Tato území mohou mít vliv na vypracování územně plánovací dokumentace a na životní prostředí. ČGS poskytuje údaje o poddolovaných územích orgánům veřejné moci a orgánům územního plánování pro zpracování územně analytických podkladů podle platného stavebního zákona. Dále se tyto údaje používají při zajišťování projevů starých důlních děl a zpracování komplexních informací o území.
Významné geologické lokality v České republice - výběr nejzajímavějších

Otevřená datová sada obsahuje výběr nejzajímavějších lokalit z registru významných geologických lokalit na území České republiky. Jedná se o geologické, geomorfologické, mineralogické nebo paleontologické lokality, které demonstrují horninové prostředí ČR a jeho vývoj. Některé lokality jsou chráněné, jiné jsou k ochraně navržené a další jsou vedeny v evidenci pro svou zajímavost, jedinečnost nebo slouží jako dokumentace geologických jevů.
Výhradní ložiska a schválené prognózní zdroje nerostných surovin v České republice

Otevřená datová sada obsahuje základní údaje o všech bilancovaných výhradních ložiskách (B) a schválených prognózních zdrojích vyhrazených (P)  i nevyhrazených nerostů (R) na území České republiky. Ministerstvo životního prostředí vydává osvědčení o výhradním ložisku, zjistí-li se vyhrazený nerost v množství a jakosti, které umožňují důvodně očekávat jeho nahromadění.
Tyto údaje ze subregistrů B, P, R jsou součástí Surovinového informačního systému (SurIS) České geologické služby, který mmj. zahrnuje i všechny ostatní kategorie nerostných surovin. Údaje vznikají v souladu s ustanoveními zákona č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění pozdějších předpisů, zejména § 6.
Průzkumná území v České republice

Otevřená datová sada obsahuje údaje o povolení k provádění geologických prací pro vyhledávání a průzkum ložisek vyhrazených nerostů na území České republiky. Povolení vydává Ministerstvo životního prostředí na základě § 4 zákona č. 62/1988 Sb. o geologických pracích a o Českém geologickém úřadu ve znění pozdějších předpisů. Geologické práce pro vyhledávání a průzkum ložisek vyhrazených nerostů a průzkum výhradních ložisek nevyhrazených nerostů je možné provádět pouze na průzkumném území. Toto území je stanoveno právnické osobě nebo fyzické osobě, která má oprávnění k hornické činnosti.
Geologická mapa České republiky 1 : 500 000 – harmonizováno dle INSPIRE (téma Geologie)

Geologická mapa ČR v měřítku 1 : 500 000 z roku 2007, upravená pro účely splnění požadavků INSPIRE (výřez pouze pro území ČR, harmonizace dat připojením pojmů z INSPIRE kódovníků). splnění požadavků směrnice INSPIRE
Sesuvy v České republice – harmonizováno dle INSPIRE (téma Oblasti ohrožené přírodními riziky)

Datová sada sesuvů, generovaná pro účely INSPIRE z Registru svahových deformací, který obsahuje základní údaje o evidovaných a terénně ověřených svahových deformacích v České republice (sesuvech, proudech, řícení apod.). splnění požadavků směrnice INSPIRE
Svahové deformace v České republice

Otevřená datová sada obsahuje údaje o evidovaných svahových deformacích (sesuvech, proudech, skalní řícení apod.) na území České republiky. Jednotlivé sesuvy jsou dále děleny na aktivní, dočasně uklidněné a uklidněné. Databáze je založena na terénně ověřených zákresech svahových deformací v měřítku 1 : 10 000 a jejich strukturovaném popisu, včetně fotodokumentace. Stávající forma dat odpovídá zpřesněné metodice sledování svahových deformací (dříve svahových nestabilit) z roku 2021. Účelem je inventarizace území se zjištěnými svahovými deformacemi v souladu s ustanovením § 17 geologického zákona (č. 62/1988 Sb., o geologických pracích, ve znění pozdějších předpisů). Tato území mohou mít vliv na vypracování územně plánovací dokumentace a na životní prostředí. ČGS poskytuje údaje o svahových deformacích orgánům veřejné moci a orgánům územního plánování pro zpracování územně analytických podkladů podle platného stavebního zákona.
Půdní mapa 1 : 50 000 České republiky – harmonizováno dle INSPIRE (téma půda)

Mapy zobrazují půdní pokryv České republiky. Vyjadřují typologickou příslušnost půdy v Taxonomickém klasifikačním systému půd ČR (Němeček a kol., 2011) nebo verzi pro lesní půdy (Vokoun a kol., 2002), tj. půdní typ, subtyp, půdní varietu, ev. subvarietu. Data pro vybrané mapové listy také obsahují údaje o půdotvorném substrátu v klasifikaci vycházející z legendy Geologické mapy ČR 1 : 50 000, doplněné o kódy klasifikace (Schuler et al. 2013). Připojena je i mezinár. klasifikace půd WRB (edice 2022). Mapy zpracované po r. 2011 dále obsahují údaje o půdotvorném substrátu též v klasifikaci TKSP ČR, doplněné o kódy klasifika.ce (Schuler et al. 2013), případně obsahují podrobnější informaci vycházející z mapových podkladů, hlavně pak z Geologické mapy ČR 1 : 50 000.
Tato půdní mapa v měřítku 1 : 50 000 je zatím nejpodrobnější půdní mapou, která v plošném rozsahu celého (výhled) území ČR mapuje společně jak zemědělskou tak lesní půdu, a to ve shodném a aktuálním klasifikačním systému půd. V prostředí GIS jsou mapy zpracovávány po mapových listech kladu ZM50, tak aby vytvořili souvislou tematickou vrstvu půdně-typologické mapy. mapování půd probíhající od roku 2012,
splnění požadavků směrnice INSPIRE
Nerostné zdroje v České republice – harmonizováno dle INSPIRE (téma Nerostné zdroje)

Databáze obsahuje informace o ložiscích, prognózních zdrojích, dobývacích prostorech a úložných místech těžebních odpadů v České republice, generovaných pro účely INSPIRE z databáze SurIS. Harmonizace dat podle požadavků směrnice INSPIRE pod záštitou projektů Minerals4EU, ProSUM a Mintell4EU.
Důlní díla v České republice

Otevřená datová sada obsahuje údaje o jednotlivých hlubinných důlních dílech ústících na povrch a o evidovaných propadech hlubinných důlních děl na území České republiky. Atributy zahrnují podrobné informace o každém objektu, např. přesnou lokalizaci ústí, topografickou situaci, vlastnické vztahy, technické údaje, soudobý stav těchto děl, jejich nebezpečnost a případné zajištění. Dále jsou zde vazby na signatury zdrojových zpráv uložených v archivu Geofond ČGS a na digitální dokumentaci ve formátu *.jpg - např. výřez mapy, fotografie, nákres. Údaje z databáze jsou průběžně využívány při šetření ohlášených projevů důlních děl podle § 35 horního zákona, při vyjadřování k územnímu plánu a v rámci poskytování územně analytických podkladů podle platného stavebního zákona.
Chráněná ložisková území v České republice

Otevřená datová sada obsahuje seznam platných chráněných ložiskových území (CHLÚ) stanovených podle § 16-19 zákona 44/1988 Sb. (horní zákon) na území České republiky. Smyslem je ochrana výhradních ložisek nerostných surovin, které je nutno respektovat zvláště při zpracování územně plánovací dokumentace. ČGS poskytuje údaje o CHLÚ orgánům veřejné moci a orgánům územního plánování pro zpracování územně analytických podkladů podle platného stavebního zákona. Dále se tyto údaje používají při zpracování komplexních informací o území.
Geoelektrika – Vertikální elektrické sondování (VES) v České republice – harmonizováno dle INSPIRE (téma Geologie)

Databáze obsahuje situaci měřících stanovišť vertikálního elektrického profilování a měřené sondážní křivky na území České republiky. Registr měření geoelektrickou metodou vertikálního elektrického sondování (VES) je budován od r. 1994. Vrstva byla transformována do formy vyhovující specifikaci INSPIRE pro objekt Geoph Station z aplikačního schématu Geophysics. splnění požadavků směrnice INSPIRE
Inventarizace úložných míst těžebních odpadů v České republice

Otevřená datová sada obsahuje údaje o jednotlivých opuštěných úložných místech těžebních odpadů v České republice. Datová sada zahrnuje i tzv. riziková opuštěná úložná místa, představující závažné riziko pro životní prostředí a lidské zdraví. Povinnost evidence těchto objektů vychází z § 17 zákona č. 157/2009 Sb., o nakládání s těžebním odpadem. Ministerstvo životního prostředí pověřilo ČGS zjišťováním uzavřených a opuštěných úložných míst představujících závažné riziko pro životní prostředí a lidské zdraví a vedením Registru těchto úložných míst.
Geofyzikální prozkoumanost České republiky – harmonizováno dle INSPIRE (téma Geologie)

Databáze obsahuje údaje o geofyzikálních měřeních provedených převážně Geofyzikou Brno od počátku padesátých let minulého století. Podle měřítka původního zákresu do map rozlišujeme prozkoumanost regionální, která znázorňuje rozsáhlá měření v mapách 1 : 200 000, a prozkoumanost lokální se zákresy měření menšího rozsahu v měřítku 1 : 50 000. Vrstva byla transformována do formy vyhovující specifikaci INSPIRE pro objekt Campaign z aplikačního schématu Geophysics. splnění požadavků směrnice INSPIRE
Mapa radonového indexu České republiky 1 : 50 000 – harmonizováno dle INSPIRE (téma Oblasti ohrožené přírodními riziky)

Mapa radonového indexu České republiky 1 : 50 000, sestavená na základě statistického zpracování ploch měření s využitím vektorizovaných kontur geologických jednotek a přizpůsobená požadavkům stahovací služby podle INSPIRE. V mapě jsou vyznačeny 3 kategorie pro předkvartérní i kvartérní horniny – nízký, střední a vysoký index. splnění požadavků směrnice INSPIRE
Vrtná prozkoumanost České republiky – harmonizováno dle INSPIRE (téma Geologie)

Propojení databáze vrtů s databází hydrogeologických objektů obsahující i studny, prameny apod. Záznamy obsahují základní údaje o objektu a u většiny z nich (cca 89 %) i formalizovaný popis geologického profilu. Databáze je budována od r. 1970 byla transformována do formy vyhovující specifikaci INSPIRE. splnění požadavků směrnice INSPIRE
Chráněná území pro zvláštní zásahy do zemské kůry v České republice

Otevřená datová sada obsahuje seznam platných chráněných území pro zvláštní zásahy do zemské kůry (CHÚZZZK) stanovených podle zákona 44/1988 Sb. (horní zákon) na území České republiky. Podle §34 tohoto zákona se jedná o podzemní zásobníky plynů nebo kapalin, místa ukládání radioaktivních a jiných odpadů v podzemí nebo objekty průmyslového využívání tepelné energie Země. Tato území je nutno respektovat zvláště při zpracování územně plánovací dokumentace. ČGS poskytuje údaje o CHÚZZZK orgánům veřejné moci a orgánům územního plánování pro zpracování územně analytických podkladů podle platného stavebního zákona. Dále se tyto údaje používají při zpracování komplexních informací o území.
NiD - Monitoring podzemních vod pro Nitrátovou směrnici

Datová sada obsahuje místa monitoringu podzemních vod vybraná a vyhodnocená pro potřeby Nitrátové směrnice. Prostorová i popisná složka dat byla upravena podle směrných dokumentů a požadavků Evropské komise na reporting podle Nitrátové směrnice v roce 2024. Datová sada byla vytvořena pro účely reportingu podle směrnice 91/676/EHS (Směrnice o ochraně vod před znečištěním způsobeném dusičnany ze zemědělských zdrojů - Nitrátová směrnice).
Stav útvarů podzemních vod

Evidence obsahuje údaje o vyhodnocení stavu útvarů podzemních vod v ČR. Stavem podzemních vod vodní zákon rozumí obecné vyjádření stavu útvaru podzemní vody určené kvantitativním nebo chemickým stavem, podle toho, který je horší. Dobrým stavem podzemních vod se rozumí takový stav útvaru podzemních vod, kdy je jeho kvantitativní i chemický stav přinejmenším dobrý, Dobrým chemickým stavem podzemních vod se rozumí chemický stav potřebný pro dosažení cílů ochrany vod jako složky životního prostředí (§ 23a), při kterém koncentrace znečišťujících látek nepřekračují normy environmentální kvality. Normou environmentální kvality se rozumí koncentrace znečišťující látky nebo skupiny látek ve vodě, sedimentech nebo živých organismech, která nesmí být překročena z důvodů ochrany lidského zdraví a životního prostředí. Kvantitativním stavem podzemních vod se rozumí vyjádření míry ovlivnění útvaru podzemních vod přímými a nepřímými odběry. Hodnocení stavu útvarů podzemních vod spočívá v hodnocení jejich chemického a kvantitativního stavu. Pro hodnocení stavu útvarů podzemních vod se využívají výsledky získané ze sítě zjišťování stavu podzemních vod, analýz všeobecných a vodohospodářských charakteristik povodí a hodnocení dopadů lidské činnosti na stav útvarů podzemních vod. Stav vodních útvarů je hodnocen v rámci zpracování plánů povodí. Stav útvarů podzemních vod se eviduje v rozsahu údajů o jejich identifikátoru a klasifikaci jejich chemického a kvantitativního stavu. Informace o datové sadě a data ke stažení zde: http://heis.vuv.cz/isvs/UtvaryPZVStav Zřízení, vedení a aktualizace evidencí o stavu povrchových a podzemních vod je uloženo zákonem č. 254/2001 Sb,, o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění zákona č. 20/2004 Sb. a zákona č. 150/2010 Sb. Údaje o stavu útvarů podzemních vod jsou evidovány v souladu s § 22 odst, 4 písm, b) vodního zákona. Způsob vedení evidencí o stavu povrchových a podzemních vod je pak stanoven vyhláškou č. 252/2013 Sb. o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy.
Profily

Symboly dopravních profilů, které jsou tvořeny dopravními detektory, a pro které jsou počítány hodinové agregace z dat na dopravní ústředně. K dipozici je vazební tabulka "profil -detektory/senzory" - https://mapy.plzen.eu/mapy-a-aplikace/sumare-z-gis-databaze/?sum=563  .
Zranitelné oblasti

Zranitelné oblasti jsou § 33 zákona č. 254/2001 Sb. o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon) ve znění pozdějších předpisů definovány jako území, kde se vyskytují: povrchové nebo podzemní vody, zejména využívané nebo určené jako zdroje pitné vody, v nichž koncentrace dusičnanů přesahuje hodnotu 50 mg/l nebo mohou této hodnoty dosáhnout, nebo povrchové vody, u nichž v důsledku vysoké koncentrace dusičnanů ze zemědělských zdrojů dochází nebo může dojít k nežádoucímu zhoršení jakosti vody. Vláda stanovuje zranitelné oblasti nařízením a zároveň v nich akčním programem upravuje používání a skladování hnojiv a statkových hnojiv, střídání plodin a provádění protierozních opatření. Akční program a vymezení zranitelných oblastí podléhají přezkoumání a případným úpravám v intervalech nepřesahujících 4 roky. Přezkoumání se provádí na základě vyhodnocení účinnosti opatření vyplývajících z přijatého akčního programu. Zranitelné oblasti jsou stanovené nařízením vlády č. 262/2012 Sb., o stanovení zranitelných oblastí a akčním programu, 12.6.2024 vyšla novela č. 193/2024 Sb., kterou se mění nařízení vlády č. 262/2012 Sb., o stanovení zranitelných oblastí a akčním programu, ve znění pozdějších předpisů. Datová sada obsahuje seznam katastrálních území aktuálně vymezených jako zranitelné oblasti. Informace o datové sadě a data ke stažení zde: http://heis.vuv.cz/isvs/zranobl Zřízení, vedení a aktualizace evidencí o stavu povrchových a podzemních vod je uloženo zákonem č. 254/2001 Sb. o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon) ve znění pozdějších předpisů, § 21 tohoto zákona uvádí výčet vedených evidencí, § 22 pak rozděluje kompetence ve vedení jednotlivých evidencí a jejich ukládání do ISVS mezi Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí. Způsob vedení evidencí o stavu povrchových a podzemních vod je pak stanoven vyhláškou č. 252/2013 Sb. o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy.
WFD Oblasti povodí

Vrstva obsahuje vymezení oblastí hlavních povodí České republiky (oblasti povodí Labe, Dunaje a Odry) formálně upravené pro potřeby podle směrnice 2000/60/ES (WFD). Mezinárodní i dílčí oblasti povodí definuje vyhláška 393/2010 Sb. o oblastech povodí. Prostorová i popisná složka byla upravena podle směrných dokumentů a požadavků Evropské komise na reporting Plánů oblastí povodí v roce 2016. Datová sada byla vytvořena pro účely reportingu plánů povodí podle směrnice 2000/60/ES (Rámcová směrnice o vodě - Water Framework Directive).
Záplavová území

Záplavová území jsou podle §66 odst. 1 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon) administrativně určená území, která mohou být při výskytu přirozené povodně zaplavena vodou. Jejich rozsah je povinen stanovit na návrh správce vodního toku vodoprávní úřad. Vodoprávní úřad může uložit správci vodního toku povinnost zpracovat a předložit takový návrh v souladu s plány hlavních povodí a s plány oblastí povodí. V současně zastavěných územích obcí, v územích určených k zástavbě podle územně plánovací dokumentace, případně podle potřeby v dalších územích, vymezí vodoprávní úřad na návrh správce vodního toku aktivní zónu záplavového území podle nebezpečnosti povodňových průtoků. Způsob a rozsah zpracovávání návrhu a stanovování záplavových území stanovuje Ministerstvo životního prostředí vyhláškou ( vyhláška 79/2018 Sb.). Poznámka: Webová služba WFS prošla topologickou korekturou. Průběh polygonů záplavových území v této vrstvě je pouze orientační, pro získání závazných informací o přesném průběhu kontaktujte místně příslušný vodoprávní úřad nebo správce daného vodního toku. Informace o datové sadě, prohlížečky a data ke stažení zde: https://heis.vuv.cz/isvs/zapluz Zřízení, vedení a aktualizace evidencí o stavu povrchových a podzemních vod je uloženo zákonem č. 254/2001 Sb, o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon) ve znění pozdějších předpisů, § 21 tohoto zákona uvádí výčet vedených evidencí, § 22 pak rozděluje kompetence ve vedení jednotlivých evidencí a jejich ukládání do ISVS mezi Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí. Způsob vedení evidencí o stavu povrchových a podzemních vod je pak stanoven vyhláškou č. 252/2013 Sb. o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy.
FD - Oblasti s potenciálně významným povodňovým rizikem (APSFR)

Oblasti s potenciálně významným povodňovým rizikem (Areas of Potential Significant Flood Risk, zkráceno „APSFR“), pro které budou dále zpracovávány mapy povodňového nebezpečí a rizik a plány pro zvládání povodňových rizik, byly identifikovány z pohledu rizika fluviálních povodní. Postup vymezení oblastí s potenciálně významným povodňovým rizikem je podrobně popsán v Návrhu metodiky předběžného vyhodnocení povodňových rizik v České republice (viz příloha č. 1 zprávy Předběžné vyhodnocení povodňových rizik v České republice 2011). Metodika je postavena na možných nepříznivých účincích budoucích povodní (podle čl. 4d Směrnice). Hlavními kritérii výběru byl počet trvale žijících osob a hodnota majetku dotčená teoretickou povodní s pravděpodobností výskytu 5, 20 a 100 let a to pro katastrální území jednotlivých obcí. Kvantitativní vyjádření hledisek předběžného vyhodnocení povodňového rizika bylo založeno na definici rizika, tj. kombinace pravděpodobnosti výskytu nežádoucího jevu (povodně, scénáře nebezpečí) a jeho nepříznivých dopadů na lidské zdraví, životní prostředí, kulturní dědictví a hospodářskou činnost. Tento přístup, který zohledňuje více scénářů nebezpečí, umožnil zahrnout do vyhodnocení i přínosy stávajících strukturálních protipovodňových opatření. Výsledné úseky vodních toků, které definují oblasti s potenciálně významným povodňovým rizikem, byly popsány číselným kódem se značkou povodí, říčním kilometrem, slovním vyjádřením vymezení úseku, názvem vodního toku a geografickými souřadnicemi. Datová sada byla vytvořena pro účely reportingu podle směrnice 2007/60/ES (Směrnice o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik).
Pracovní jednotky útvarů podzemních vod

Datová sada obsahuje údaje o vymezení pracovních jednotek útvarů podzemních vod pro potřeby plánování v oblasti vod podle Rámcové směrnice o vodách (2000/60/ES). Pracovní jednotky útvarů podzemních vod byly vymezeny zejména pro hodnocení chemického stavu útvarů podzemních vod a člení velké útvary podzemních vod na menší prostorové jednotky. Datovou sadu zpracoval VÚV TGM, v.v.i., podle údajů o vymezení útvarů podzemních a povrchových vod pro 1. plánovací cyklus(VÚV TGM, v.v.i.) a rozvodnic povodí 4. řádu. Dělení se netýkalo útvarů podzemních vod, zahrnující hlubší pánevní struktury s hydraulicky spojitou hladinou podzemní vody. Tyto útvary (včetně útvarů svrchní vrstvy a plošně menších útvarů podzemních vod) nebyly dále děleny. Datová sada je vedena v rozsahu údajů o územní identifikaci (plygon), jedinečném identifikátoru pracovní jednotky (UPZVJED_ID), její rozloze v km2 (PLO_UPZJED) a identifikátoru příslušného útvaru povrchové vody (UPZV_ID).