AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Janakkalan kunnan ostolaskudata 2023

Janakkalan kunnan ostolaskudata 2023 sisältää ulkoiset ostolaskut riveittäin lukuun ottamatta tietosuojan rajoittamia rivejä. Aineistoa ei voi täsmäyttää kunnan tilinpäätöksen lukuihin.

Organization: Janakkalan kunta
Janakkalan kunnan ostolaskut 2024

Janakkalan kunnan ostolaskudata 2024 sisältää ulkoiset ostolaskut riveittäin lukuun ottamatta tietosuojan rajoittamia rivejä. Aineistoa ei voi täsmäyttää kunnan tilinpäätöksen lukuihin.

Organization: Janakkalan kunta
Helsingin kaupungin ympäristöraportti

Helsingin kaupungin ympäristöraportti on kaupunkikonsernin yhteinen raportti, jossa kuvataan kaupungin ympäristötavoitteiden toteutumista ja toiminnan vaikutuksia ympäristöön. Ympäristöraportin tiedot raportoidaan vuosittain kaupunginvaltuustolle päätöksenteon tueksi. Ympäristöraportti löytyy [kaupungin talouden, hallinnon ja strategian julkaisuarkiston verkkosivuilta](https://www.hel.fi/fi/paatoksenteko-ja-hallinto/kaupungin-organisaatio/kaupungin-julkaisut/talouden-strategian-ja-hallinnon-julkaisut/talouden-hallinnon-ja-strategian-julkaisuarkisto).

Kaupunkiympäristön toimialan ympäristöasioiden hallinnan tiimin kokoamaan ja toimittamaan raporttiin ovat tuottaneet tietoja kaikki kaupungin neljä toimialaa, viisi liikelaitosta, kaupunginkanslia ja tarkastusvirasto. Kaupunkikonserniin kuuluu myös yhteensä 75 tytäryhteisöä, joista yhteensä 57 toimitti tietoja viimeisimpään ympäristöraporttiin

Tiedot päivitetään raportoitavan vuoden tietojen osalta seuraavan vuoden syyskuussa.

Tags: energiansäästö, ympäristö, ympäristönsuojelu, ympäristövastuu
Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Pääkaupunkiseudun asuntokunnat osa-alueittain henkilöluvun mukaan 1978-

Pääkaupunkiseudun asuntokunnat henkilöluvun mukaan osa-alueittain 31.12.1978 alkaen. Erillisistä tiedostoista saatavilla lisäksi vertailukelpoiset tiedot Helsingistä ajalta 1971-1978 ja Vantaalta vuodelta 1977.

##Aluejaot
- Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
- Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
- Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
- Kauniainen: Kuntataso

##Kohdejoukko ja rajaus
Asuntokunnan muodostavat kaikki samassa asuinhuoneistossa vakinaisesti asuvat henkilöt. Asuntokuntia ei muodosteta henkilöistä, jotka ovat väestötietojärjestelmän mukaan vakinaisesti kirjoilla laitoksissa, asunnottomia, ulkomailla tai tietymättömissä. Henkilöt, joiden asunto ei täytä asuinhuoneisto määritelmää, eivät myöskään muodosta asuntokuntia.

##Tietolähde
Henkikirjat 1972-1984, Helsingin väestötietojärjestelmä 1985-1994, Tilastokeskus 1995-.

Tags: asuntokunnat, henkilöluku
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Helsingin kaupungin ympäristötilinpito

Helsingin kaupungin ympäristötilinpito on osa kaupungin ympäristöraporttia. Siinä kuvataan kaupungin tuotot, kulut ja investoinnit, jotka ovat syntyneet ensisijaisesti ympäristönsuojelullisista syistä. Ympäristötilinpitoon kuuluvien tuottojen, kulujen ja investointien kuvausta päivitetään vuosittain yhteistyössä Suomen kuuden suurimman kaupungin (Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Turku, Oulu) kesken. Ympäristötilinpito raportoidaan vuosittain kaupunginvaltuustolle päätöksenteon tueksi osana ympäristöraporttia. Ympäristöraportti löytyy [kaupungin talouden, hallinnon ja strategian julkaisuarkiston verkkosivuilta](https://www.hel.fi/fi/paatoksenteko-ja-hallinto/kaupungin-organisaatio/kaupungin-julkaisut/talouden-strategian-ja-hallinnon-julkaisut/talouden-hallinnon-ja-strategian-julkaisuarkisto). Kaupunkiympäristön toimialan ympäristöasioiden hallinnan tiimin kokoamaan ympäristötilinpitoon ovat tuottaneet tietoja kaikki kaupungin neljä toimialaa, viisi liikelaitosta, kaupunginkanslia ja tarkastusvirasto.

[Aineiston alaluokkien tarkemmat kuvaukset](https://www.hel.fi/static/avoindata/kymp/Ymparistotilinpidon_alaluokkien_tarkemmat_kuvaukset.pdf)

Tiedot päivitetään raportoitavan vuoden tietojen osalta viimeistään seuraavan vuoden syyskuussa. Tiedot alkavat vuodesta 2013.

Tags: ympäristö, ympäristönsuojelu, ympäristövastuu
Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Pääkaupunkiseudun asunnot osa-alueen, hallintaperusteen ja huoneistotyypin mukaan 2002-

Pääkaupunkiseudun asunnot osa-alueittain hallintaperusteen ja huoneistotyypin mukaan 31.12.2002 alkaen.

##Aluejako
- Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
- Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
- Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
- Kauniainen: Kuntataso

##Kohdejoukko ja rajaus
Asunnolla eli asuinhuoneistolla tarkoitetaan keittiöllä, keittokomerolla tai keittotilalla varustettua yhden asuinhuoneen tai useampia asuinhuoneita käsittävää, ympärivuotiseen asumiseen tarkoitettua kokonaisuutta, jonka huoneistoala on vähintään 7 m2.

Vuodesta 2009 alkaen arava- ja korkotukivuokra-asunnoissa on huomioitu rajoituksista vapautuneet asunnot, mikä vaikuttaa arava- ja korkotukivuokra-asuntojen määrään vähentävästi ja vapaarahoitteisten (muu) vuokra-asuntojen määrään lisäävästi. Omistusasuntojen lukumäärään aravarajoituksista vapautuneilla asunnoilla ei ole vaikutusta. 

Vuodesta 2011 lähtien arava- ja korkotukivuokra-asuntoja ei enää tilastoida eriteltyinä, vaan ne on summattu samaan luokkaan. Arava- ja korkotukivuokrataloja ei saada yksilöityä tarkasti (Aravalainoitus loppui 2007 ja sosiaalisten vuokra-asuntojen tukeminen jatkuu valtion korkotuen muodossa, lähde: ARA). Valtion tukemassa lyhyen korkotuen (ns. välimallin) asuinrakentamisessa vuosina 2009–2010 vuokraa ja asukasvalintaa ei ole rajoitettu kuten muussa valtion tukemassa vuokra-asuntorakentamisessa. Nämä asunnot luokitellaan hallintaperusteluokkaan Muu vuokra-asunto.

Rakennus-, asunto- ja asuinolotilastojen tuotantojärjestelmä on uudistettu tilastovuodesta 2005 lähtien. Rakennuksen omistajan tietoa on uudessa tuotantojärjestelmässä priorisoitu muuttoilmoitukselta tulevaan hallintaperustetietoon nähden. Tämä vaikutus näkyy vuoden 2005 tilastossa etenkin luokkien Muu vuokra-asunto (eli muu kuin arava- ja korkotukivuokra-asunto) ja Omistaa talon lukumäärissä. Toisin sanoen osa asuntojen hallintaperusteen vuosimuutoksesta johtuu tarkemmista käsittelysäännöistä, ei todellisesta muutoksesta. Luokassa Muu vuokra-asunto on vakinaisesti asuttujen vuokra-asuntojen määrä vuoden 2005 tilastossa noin 24 700 asuntoa vähemmän kuin mitä se olisi ollut aikaisemman käsittelyn mukaan (nämä asunnot on päätelty siis luokkaan Omistaa talon). Muu (tai tuntematon) hallintaperuste sisältää mm. vailla vakinaisia asukkaita olevat asunnot, joita on koko maan tasolla yli 200 000 asuntoa. 

Hallintaperustetieto saadaan pääosin vain asutuille asunnoille.

Tags: asumisoikeusasunnot, asunnot, asuntokanta, hallintaperuste, huoneistotyyppi, omistusasunnot, vuokra-asunnot
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Pääkaupunkiseudun rakennukset osa-alueen, käyttötarkoituksen ja valmistumisvuoden mukaan 2010-

Pääkaupunkiseudun rakennukset osa-alueittain käyttötarkoituksen ja valmistumisvuoden mukaan 2010 alkaen. Sisältää tietoa rakennuksista (lukumäärä, kerrosala) käyttötarkoituksen ja valmistumisvuoden mukaan 31.12. 

##Aluejako
- Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
- Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
- Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
- Kauniainen: Kuntataso

##Kohdejoukko ja rajaus
Rakennuksella tarkoitetaan erillistä, sijaintipaikalleen kiinteästi rakennettua tai pystytettyä, omalla sisäänkäynnillä varustettua rakennelmaa, joka sisältää eri toimintoihin tarkoitettua katettua ja yleensä ulkoseinien tai muista rakennelmista (rakennuksista) erottavien seinien rajoittamaa tilaa. Vuoden 2000 tilastoista lähtien on rakennusten tilastointiperusteita muutettu siten, että vakinaisesti asutut vapaa-ajan asunnot on luokiteltu asuinrakennusten luokkaan erilliset pientalot.

Tags: käyttötarkoitus, rakennuksen-käyttötarkoitus, rakennukset, rakennuskanta, valmistumisvuosi
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Pääkaupunkiseudun perheet osa-alueittain perhetyypin mukaan 1998-

Pääkaupunkiseudun perheet osa-alueittain perhetyypin mukaan 31.12.1998 alkaen.

Perheisiin kuuluvat yhdessä asuvat avio- tai avoliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa olevat henkilöt ja heidän naimattomat lapsensa, jompikumpi vanhemmista naimattomine lapsineen sekä lapsettomat avio- tai avoparit tai rekisteröidyssä parisuhteessa elävät. Perheen muodostavat vain yhdessä asuvat henkilöt, yksinäinen henkilö on perheisiin kuulumaton. Perheessä voi olla korkeintaan kaksi perättäistä sukupolvea. Jos yhdessä asuu useampia sukupolvia, muodostetaan perhe nuorimmasta sukupolvesta lähtien. Kukin henkilö voi kuulua vain yhteen perheeseen.

Perhetilasto sisältää myös avoparit ilman lapsia ja avoparit, joilla on vain ei-yhteisiä lapsia. Aikaisemmin perhetilastoon sisältyi avopareista vain sellaiset, joilla oli yhteisiä lapsia. Avoparit on muodostettu samassa asunnossa vakituisesti asuvista ja eri sukupuolta olevista puolisottomista aikuisista, jos heidän ikäeronsa on alle 16 vuotta eivätkä he ole sisaruksia.

Vuodesta 2003 lähtien tilastot sisältävät myös rekisteröidyt parisuhteet, sillä 1.3.2003 astui voimaan laki, jonka mukaan samaa sukupuolta olevat parit ovat voineet rekisteröidä parisuhteensa. Vuodesta 2017 lähtien tilastot sisältävät myös samaa sukupuolta olevat avioparit, sillä 1.3.2017 astui voimaan avioliittolain muutos, jonka mukaan samaa sukupuolta olevat parit ovat voineet solmia avioliiton.

Väestön perherakennetta koskevat tilastotiedot perustuvat Digi- ja väestötietoviraston (ent. Väestörekisterikeskus) väestötietojärjestelmän tietoihin.

Tags: lapsiperheet, perheet, perhetyypit, väestö, yksinhuoltajaperheet
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Helsingin, Espoon ja Vantaan muuttaneet iän mukaan osa-alueittain 1998-

Helsingin, Espoon ja Vantaan muuttaneet (tulo- ja lähtömuutto) osa-alueittain ja ikäryhmittäin vuodesta 1998 alkaen.

Muuttujan 'Muuttosuunta' luokitusten selitykset:

- Kuntaan muuttaneet = Alueelle kunnan ulkopuolelta muuttaneet
- Sisäinen tulomuutto  = Alueelle kunnasta muuttaneet, mukaan lukien alueen sisäiset muutot
- Kunnasta muuttaneet = Alueelta kunnan ulkopuolelle muuttaneet
- Sisäinen lähtömuutto = Alueelta kuntaan muuttaneet, mukaan lukien alueen sisäiset muutot
- Kokonaisnettomuutto = Alueen kaikkien tulo- ja lähtömuuttojen erotus

Digi- ja väestötietovirasto kerää keskitetysti kaikki väestönmuutoksia - syntymää, kuolemaa, avioliiton solmimista ja avioeroa sekä muuttoliikettä - koskevat ilmoitukset.
Digi- ja väestötietovirasto saa muutosilmoitukset väestörekisterin pitäjiltä, maistraateilta, tuomioistuimilta ym.
Digi- ja väestötietovirasto käsittelee ja tarkistaa aineiston sekä päivittää väestötietojärjestelmänsä (jota 1.11.1993 asti kutsuttiin väestön keskusrekisteriksi).
Digi- ja väestötietovirasto lähettää viikoittain, järjestelmän päivityksen jälkeen, väestönmuutostiedot konekielisessä muodossa Tilastokeskukselle, missä tiedot muokataan tilastollista käyttöä varten ja tulostetaan tilastotaulukoiksi.
Väestötietoja saadaan myös WM-data:sta, jonne ne hankitaan Digi- ja väestötietovirastosta ja joka päivittää niillä Helsingin väestötietojärjestelmän.


Tags: kunnassamuutto, kuntien-välinen-muutto, lähtömuutto, muutot, nettomuutto, tulomuutto, väestö
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Suonenjoen kaupungin ostolaskudata 2024

Suonenjoen kaupungin ostolaskudata vuodelta 2024 on julkaistu. Tiedot on poimittu Suonenjoen kaupungin ostolaskuista. Aineiston julkaisemisessa on sovellettu Kuntaliiton ohjeistusta ostolaskudatan avaamisesta sekä palveluluokituksen karkeistuksesta. Ostolaskudatasta on poistettu henkilötietoja sisältävien maksujen saajat tietosuojan vuoksi.

Organization: Suonenjoen kaupunki
Pääkaupunkiseudun perheväestö osa-alueittain lapsen iän mukaan 1998-

Pääkaupunkiseudun perheväestö osa-alueittain lapsen iän mukaan 31.12.1998 alkaen.

Perheisiin kuuluvat yhdessä asuvat avio- tai avoliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa olevat henkilöt ja heidän naimattomat lapsensa, jompikumpi vanhemmista naimattomine lapsineen sekä lapsettomat avio- tai avoparit tai rekisteröidyssä parisuhteessa elävät. Perheen muodostavat vain yhdessä asuvat henkilöt, yksinäinen henkilö on perheisiin kuulumaton. Perheessä voi olla korkeintaan kaksi perättäistä sukupolvea. Jos yhdessä asuu useampia sukupolvia, muodostetaan perhe nuorimmasta sukupolvesta lähtien. Kukin henkilö voi kuulua vain yhteen perheeseen.

Perhetilasto sisältää myös avoparit ilman lapsia ja avoparit, joilla on vain ei-yhteisiä lapsia. Aikaisemmin perhetilastoon sisältyi avopareista vain sellaiset, joilla oli yhteisiä lapsia. Avoparit on muodostettu samassa asunnossa vakituisesti asuvista ja eri sukupuolta olevista puolisottomista aikuisista, jos heidän ikäeronsa on alle 16 vuotta eivätkä he ole sisaruksia.

Vuodesta 2003 lähtien tilastot sisältävät myös rekisteröidyt parisuhteet, sillä 1.3.2003 astui voimaan laki, jonka mukaan samaa sukupuolta olevat parit ovat voineet rekisteröidä parisuhteensa.

Väestön perherakennetta koskevat tilastotiedot perustuvat Digi- ja väestötietoviraston väestötietojärjestelmän tietoihin.


Tags: lapset, lapsiperheet, lasten-iät, perheet, perheväestö, väestö
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Pääkaupunkiseudun asunnot osa-alueittain talotyypin ja valmistumisvuoden mukaan 2010-

Pääkaupunkiseudun asunnot osa-alueittain talotyypin ja valmistumisvuoden mukaan 31.12.2010 alkaen.

##Kohdejoukko ja rajaus
Asunnolla eli asuinhuoneistolla tarkoitetaan keittiöllä, keittokomerolla tai keittotilalla varustettua yhden asuinhuoneen tai useampia asuinhuoneita käsittävää, ympärivuotiseen asumiseen tarkoitettua kokonaisuutta, jonka huoneistoala on vähintään 7 m2.

Mikäli alueella on alle kymmenen asuntoa, on tiedot peitetty kahdella pisteellä. Tämän lisäksi lähtöaineistossa alueilla, joilla on vähemmän kuin kolme asuntoa, on tiedot peitetty tietosuojasyistä kahdella pisteellä.

##Aluerajat
- Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
- Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
- Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
- Kauniainen: Kuntataso

Tags: asunnot, asuntokanta, talotyyppi, valmistumisvuosi
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Pääkaupunkiseudun työpaikat (alueella työssäkäyvät) osa-alueen ja toimialan (TOL 2008, 2-3-nro) mukaan 2008-

Työpaikat pääkaupunkiseudulla (alueella työssäkäyvät) osa-alueittain toimialan (TOL 2008, 2-3-nro) mukaan 31.12.2008 alkaen.

##Aluerajat
- Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
- Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
- Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
- Kauniainen: Kuntataso

##Tietolähde

Tilastokeskus työssäkäyntitilasto. Tiedot on päätelty hallinnollisista ja tilastollisista rekistereistä ja muista aineistoista.

##Kohdejoukko ja rajaus

Työpaikkamäärän mittarina käytetään kaikkien alueella työssäkäyvien henkilöiden määrää riippumatta heidän asuinpaikastaan. Alueella työssäkäyvät muodostavat ns. työllisen päiväväestön.

Henkilön toimiala määräytyy hänen työpaikkansa toimialan mukaan. Kaikki samassa toimipaikassa työskentelevät saavat saman toimialan ammatistaan riippumatta.

Työpaikan toimiala määritetään kullekin toimipaikalle ja itsenäiselle ammatinharjoittajalle Tilastokeskuksen toimialaluokituksen mukaisesti.

Työlliseen työvoimaan luetaan kaikki 18-74-vuotiaat henkilöt, jotka vuoden viimeisellä viikolla olivat ansiotyössä eivätkä olleet työttöminä työnhakijoina TE-toimistossa tai suorittamassa varusmies- tai siviilipalvelua. Tieto työllisyydestä perustuu työeläke- ja veroviranomaisten tietoihin.

Toimialaluokitus on Tilastokeskuksen julkaisun Toimialaluokitus (TOL) 2008 mukainen

##Päivitystiheys

Vuosittain. Kirjaintaso päivitetään tammikuussa ja numerotaso (2-3) kesäkuussa.

Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Keskialueet

Kaksiajorataisen tien sisäpientareiden tai, jos niitä ei ole, tiemerkintöjen välinen alue, joka erottaa vastakkaisiin suuntiin kulkevat liikennevirrat toisistaan. Poikkeuksena ovat tieosuudet, joiden väylän luonne on "Yksiajoratainen tie" ja väylän luonteen tarkenne "Kaksikaistainen keskialueellinen tai keskikaiteellinen tieosuus (1+1)", "Keskikaiteellinen ohituskaista tai ohituskaistapari (1+2/2+1)" tai "Keskikaiteellinen ohituskaista (2+2)". Tällaisissa tapauksissa tien keskellä oleva alue on Keskialue. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Osa tiedoista tuotetaan erillisinvestointien ja -hankkeiden kautta.

Organization: Väylävirasto
Pääkaupunkiseudun väestö pääasiallisen toiminnan, sukupuolen ja iän mukaan osa-alueittain 2000-

Pääkaupunkiseudun väestö pääasiallisen toiminnan, sukupuolen ja iän mukaan osa-alueittain 31.12.2000 alkaen. Sisältää tietoja kunnassa asuvan väestön pääasiallisesta toiminnasta sukupuolen ja iän mukaan.

##Aluerajat
-Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
-Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
-Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
-Kauniainen: Kuntataso

##Kohdejoukko ja rajaus

Pääasiallisen toiminnan käsite kuvaa henkilön taloudellisen toiminnan laatua. Väestö jaetaan pääasiallisen toiminnan perusteella työvoimaan kuuluviin ja työvoiman ulkopuolella oleviin. Nämä ryhmät voidaan edelleen jakaa alaryhmiin. Luokitus perustuu tietoihin henkilön toiminnasta vuoden viimeisellä viikolla. Tiedot pääasiallisesta toiminnasta perustuvat eri rekistereistä saatuihin tietoihin. Työvoimaan kuuluvuus on pääasiallisen toiminnan päättelyssä asetettu ensisijalle. Työvoiman sisällä taas on työttömien päättely tehty ennen työllisten päättelyä.

Tieto työllisyydestä perustuu eri rekistereistä saatuihin eläkevakuutustietoihin. Työttömät määritellään työministeriön työnhakijarekisterin perusteella. Ryhmä Muut muodostuu henkilöistä, jotka ovat työvoiman ulkopuolella eivätkä myöskään kuulu seuraaviin ryhmiin: 0-14-vuotiaat, opiskelijat tai koululaiset, varusmiehet tai siviilipalvelusmiehet, eläkeläiset.
Ammattiasema kuvaa työllisten asemaa työelämässä. Työlliset voidaan jakaa palkansaajiin ja yrittäjiin. Yrittäjiä ei voida jakaa työnantaja- ja yksinäisyrittäjiin. Ryhmä Yrittäjät sisältää myös ne perheenjäsenet, jotka muina kuin palkansaajina työskentelevät yrityksessä. Tieto ammattiasemasta perustuu henkilön eläkevakuutustietoihin sekä palkka- ja yrittäjätulon määrään.

##Alueluokitus
Kantakaupunki muodostuu Vironniemen, Ullanlinnan, Kampinmalmin, Taka-Töölön, Kallion, Alppiharjun, Vallilan, Pasilan, Vanhakaupungin ja Reijolan peruspiireistä sekä Mustikkamaa-Korkeasaaren osa-alueesta. Esikaupungit muodostuvat kantakaupungin ulkopuolisista alueista, ilman ryhmää "muut". 

Väestö- ja työvoimatilastoissa ryhmä "muut" sisältää väestön, jota ei ole kirjattu alueille. Tällaisia ovat kunnassa vailla vakituista asuntoa oleskelevat, tietymättömissä olevat, Suomen lähetystöissä ja vastaavissa toimivat, tilapäisesti ulkomailla oleskelevat, laivaväkeen kuuluvina merillä olevat, rangaistus- tms. laitokseen suljetut, sairaalaan yms. hoidettaviksi otetut, opiskelun tai sairauden takia poissa olevat sekä lyhytaikaisen työsuhteen tai satunnaisen oleskelun takia poissa olevat. Työpaikkatilastoissa ryhmä "muut" sisältää henkilöt, joiden työpaikan tarkempi sijaintitieto puuttuu. Tällöin henkilö on kiinnitetty asuinkuntaansa.

Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Pääkaupunkiseudun asunnot osa-alueittain talotyypin, hallintaperusteen ja käytössäolotilanteen mukaan 2010-

Pääkaupunkiseudun asunnot osa-alueittain talotyypin, hallintaperusteen ja käytössäolotilanteen mukaan 31.12.2010 alkaen.

##Kohdejoukko ja rajaus
Asunnolla eli asuinhuoneistolla tarkoitetaan keittiöllä, keittokomerolla tai keittotilalla varustettua yhden asuinhuoneen tai useampia asuinhuoneita käsittävää, ympärivuotiseen asumiseen tarkoitettua kokonaisuutta, jonka huoneistoala on vähintään 7 m2.

Vuodesta 2009 alkaen arava- ja korkotukivuokra-asunnoissa on huomioitu rajoituksista vapautuneet asunnot, mikä vaikuttaa arava- ja korkotukivuokra-asuntojen määrään vähentävästi ja vapaarahoitteisten (muu) vuokra-asuntojen määrään lisäävästi. Omistusasuntojen lukumäärään aravarajoituksista vapautuneilla asunnoilla ei ole vaikutusta. 

Vuodesta 2011 lähtien arava- ja korkotukivuokra-asuntoja ei enää tilastoida eriteltyinä, vaan ne on summattu samaan luokkaan. Arava- ja korkotukivuokrataloja ei saada yksilöityä tarkasti (Aravalainoitus loppui 2007 ja sosiaalisten vuokra-asuntojen tukeminen jatkuu valtion korkotuen muodossa, lähde: ARA). Valtion tukemassa lyhyen korkotuen (ns. välimallin) asuinrakentamisessa vuosina 2009–2010 vuokraa ja asukasvalintaa ei ole rajoitettu kuten muussa valtion tukemassa vuokra-asuntorakentamisessa. Nämä asunnot luokitellaan hallintaperusteluokkaan Muu vuokra-asunto.

Rakennus-, asunto- ja asuinolotilastojen tuotantojärjestelmä on uudistettu tilastovuodesta 2005 lähtien. Rakennuksen omistajan tietoa on uudessa tuotantojärjestelmässä priorisoitu muuttoilmoitukselta tulevaan hallintaperustetietoon nähden. Tämä vaikutus näkyy vuoden 2005 tilastossa etenkin luokkien Muu vuokra-asunto (eli muu kuin arava- ja korkotukivuokra-asunto) ja Omistaa talon lukumäärissä. Toisin sanoen osa asuntojen hallintaperusteen vuosimuutoksesta johtuu tarkemmista käsittelysäännöistä, ei todellisesta muutoksesta. Luokassa Muu vuokra-asunto on vakinaisesti asuttujen vuokra-asuntojen määrä vuoden 2005 tilastossa noin 24 700 asuntoa vähemmän kuin mitä se olisi ollut aikaisemman käsittelyn mukaan (nämä asunnot on päätelty siis luokkaan Omistaa talon). Muu (tai tuntematon) hallintaperuste sisältää mm. vailla vakinaisia asukkaita olevat asunnot, joita on koko maan tasolla yli 200 000 asuntoa. 

Hallintaperustetieto saadaan pääosin vain asutuille asunnoille.

##Aluejako
- Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
- Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
- Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
- Kauniainen: Kuntataso

Tags: asumisoikeusasunnot, asunnot, asuntokanta, hallintaperuste, käytössäolotilanne, omistusasunnot, talotyyppi, vuokra-asunnot
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Pääkaupunkiseudun työttömät ja työttömyysaste sukupuolen mukaan osa-alueittain 2000-

Pääkaupunkiseudun työttömät ja työttömyysaste osa-alueittain sukupuolen mukaan 31.12.2000 alkaen.

Työttömät määritellään työministeriön työnhakijarekisterin perusteella. Alueen työttömyysaste on työttömien prosenttiosuus työvoimasta.

Väestö jaetaan pääasiallisen toiminnan perusteella työvoimaan kuuluviin ja työvoiman ulkopuolella oleviin. Nämä ryhmät voidaan edelleen jakaa alaryhmiin. Työvoimaan kuuluvat sekä työlliset että työttömät. Luokitus perustuu tietoihin henkilön toiminnasta vuoden viimeisellä viikolla. Tiedot pääasiallisesta toiminnasta perustuvat eri rekistereistä saatuihin tietoihin. Työvoiman sisällä on työttömien päättely tehty ennen työllisten päättelyä.

Salauskriteerit: Tilastossa on salattu kaikki työttömyystiedot alueilta, joiden väestömäärä on alle 100 henkilöä. Lisäksi työttömyystiedot sellaisilta alueilta, joilla asuu alle 5 työtöntä (molemmat sukupuolet tai miehet / naiset), on salattu.

Aluejako:
-Helsinki: Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat.
-Espoo: Espoon tilastoaluejaon mukaiset aluerajat.
-Vantaa: Vantaan kaupunginosajaon mukaiset aluerajat.
-Kauniainen: Kuntataso

Tags: sukupuoli, työttömyys, työttömyysaste
Organization: Helsingin kaupunginkanslia