AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Maatalousmaa 2021

Maatalousmaa vuonna 2021 aineisto kuvaa mahdollisimman kattavasti maankäytöltään maatalouteen kuuluvia alueita vuonna 2021, sisältäen sekä maataloustukia saavat alueet, että tukien ulkopuoliset alueet.

Aineisto on koostettu käyttäen Ruokaviraston tuottamia perus- ja kasvulohkoaineistoja sekä Maanmittauslaitoksen tuottamaa maastotietokantaa.

Peruslohkoaineisto on komission asetuksen 796/2004 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 20 artiklassa tarkoitettu viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä. Järjestelmää käytetään EU:n pinta-alaperusteisen maataloustuen hallinnoinnissa. Aineisto käsittää vuoden 2021 peruslohkojen tilanteen 31.12.2021.

Kasvulohkolla tarkoitetaan yhteen peruslohkoon kuuluvaa yhtenäistä aluetta, jossa kasvatat yhtä kasvilajia, useamman kasvilajin seosta tai jota kesannoidaan tai joka on erityiskäytössä. Yhdellä peruslohkolla voi olla yksi tai useampia kasvulohkoja. Kasvulohko voi kuulua vain yhteen peruslohkoon. Kasvulohkojen rajat ja samalla niiden pinta-alat voivat vaihdella peruslohkon sisällä vuosittain.

Peltolohkorekisteristä on aineistoon otettu mukaan ne lohkot joihin yhdistyy kasvulohkoista tieto viljellystä kasvista. Aineistosta on tiputettu pois ei-maatalousaluetta olevat lohkot, esimerkiksi metsäiset alueet.

Maanmittauslaitoksen Maastotietokanta on koko Suomen kattava maastoa kuvaava aineisto ja se koostuu erilaisista kohderyhmistä. Maastotietokannan Maatalousmaa -aineisto sisältää Maastotietokannan pellot, ja puutarhat. Niityt ovat erillinen kohdeluokka. Mammuttiprojektia varten MTK kohdeluokat Maatalousmaa (pellot ja puutarhat) ja Niitty yhdistettiin yhdeksi aineistoksi. Kohdeluokat on poimittu vuoden 2021 Maastotietokannasta.

Kohdeluokat ja niiden kuvaukset löytyvät:

https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2018/03/Maastotietokohteet_0.pdf

Peruslohkoaineistosta ja maastotietokannasta poimitut kohteet on yhdistetty siten, että maatalousmaa muodostetaan ensisijaisesti käyttämällä peruslohkoaineistosta poimittuja peruslohkoja. Tämän joukon ulkopuolelle jäävä maatalousmaa tulee maastotietokannasta. Aineistojen yhdistäminen on kuvattu tarkemmin tuotantokuvauksessa.

https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/maatalousmaa2021.pdf

https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Metatietokuvaus_peltolohkorekisteri.pdf

Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).

Peruslohkoaineistosta ja maastotietokannasta poimitut kohteet on yhdistetty siten, että maatalousmaa muodostetaan ensisijaisesti käyttämällä peruslohkoaineistosta poimittuja peruslohkoja. Tämän joukon ulkopuolelle jäävä maatalousmaa tulee maastotietokannasta. 
Tietotuotteeseen voidaan kasvulohkoista peräisin olevien kasvikoodien avulla yhdistää ominaisuustietotaulu, joka sisältää yleisimmin käytetyt maataloutta sisältävät luokitukset (arvio maastotietokannan luokasta, kasvihuonekaasuinventaarion luokitus, Corine Land Cover, Luken maataloustilastoluokitus).

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Nitraattidirektiivin mukaiset havaintopaikat

Nitraattidirektiivin (1991) tarkoituksena on suojella veden laatua kaikkialla Euroopassa estämällä maataloudesta peräisin olevien nitraattien pilaamasta pohja- ja pintavesiä ja edistämällä hyvien maatalouskäytäntöjen käyttöä. Nitraattidirektiivi on olennainen osa vesilainsäädäntöä vesipolitiikan puitedirektiivin ohella, ja se on yksi keskeisistä välineistä vesien suojelemiseksi maatalouden paineilta.

Suomessa  direktiivi 91/676/ETY vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta pantiin vuonna 2000 täytäntöön ympäristönsuojelulain (86/2000) nojalla annetulla valtioneuvoston asetuksella (931/2000) maataloudesta peräisin olevien nitraattien vesiin pääsyn rajoittamisesta. Sekä ympäristönsuojelulaki että valtioneuvoston asetus on uusittu vuonna 2014.  

Voimassa olevan ympäristönsuojelulain (527/2014) nojalla annettu valtioneuvoston asetus (1250/2014) eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen rajoittamisesta astui voimaan 1.4.2015 alkaen. Asetukseen sisältyy nitraattidirektiivin 5 artiklan tarkoittama toimintaohjelma, jota sovelletaan koko valtakunnan alueella.

Aineisto sisältää nitraattidirektiivin mukaiset, vuosien 2020-2023 pintaveden havaintopaikat, jotka on raportoitu kesällä 2024.

Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). 
Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote.

Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/NitraattidirektiivinMukaisetHavaintopaikat.pdf


The purpose of the Nitrates Directive (1991) is to protect water quality throughout Europe by preventing the pollution of groundwater and surface water by nitrates from agricultural sources and by promoting the use of good agricultural practice. The Nitrates Directive is an integral part of water legislation, alongside the Water Framework Directive, and is one of the key instruments for protecting waters from agricultural pressures.

In Finland, Directive 91/676 / EEC on the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources was implemented in 2000 by a Government Decree (931/2000) on the restriction of nitrates access from agricultural sources to waters issued under the Environmental Protection Act (86/2000). Both the Environmental Protection Act and the Government Decree were renewed in 2014.

The Government Decree (1250/2014) on the limitation of certain emissions from agriculture and horticulture, issued pursuant to the current Environmental Protection Act (527/2014), entered into force on 1 April 2015.
The regulation contains an action program within the meaning of Article 5 of the Nitrates Directive, which applies throughout the national territory.

The data includes surface water monitoring sites in accordance with the Nitrates Directive for 2020-2023, which were reported in summer 2024.

This Syke’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0).
INSPIRE compatible dataset has been published.

Aineisto sisältää nitraattidirektiivin mukaiset, vuosien 2020-2023 pintaveden havaintopaikat, jotka on raportoitu kesällä 2024.

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Uomakorjaus: rumpujen kaiverrus (korkeusmalli 2m)

Maanmittauslaitoksen KM2-korkeusmallin kanssa yhteensopiva korkeusmalli, jossa alkuperäisiä korkeusarvoja on alennettu erityisesti virtavesikohteiden (viivamaiset sekä aluemaiset) ja tieverkoston risteyskohdissa. Alennetut korkeusarvot pyrkivät kuvaamaan virtausreittejä, kuten tierumpuja ja putkia, joita alkuperäisessä KM2:ssa ei ole. Aineisto on tuotettu yhdistämällä useita eri valtakunnan kattavia lähtöaineistoja, joita ovat
  - korkeusmalli KM2 (Maanmittauslaitos)
  - Siltojen kansien korkeudet (Syke)
  - Maastotietokanta (Maanmittauslaitos)
  - DIGIROAD-tieverkosto (Väylävirasto)
  - Rumpurekisteri (Väylävirasto)
Lisäksi jotkin kunnat ja kaupungit ovat digitoineet Maastotietokannasta puuttuvia virtausreittejä.

Korkeusarvot ovat ilmoitettu N2000-korkeusjärjestelmässä. Aineisto on avoin (lisenssi CC BY 4.0).

Käyttötarkoitus: Korvaamalla KM2:n korkeusarvot uomakorjausaineiston arvoilla saadaan korkeusmalli, joka soveltuu mm. pintaveden virtauksen mallinnukseen alkuperäistä korkeusmallia paremmin. Tämä mahdollistaa esim. hulevesitulvariskien luotettavamman arvioinnin.

Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).

Lähde: Syke, Maanmittauslaitos (perustuu Syken, MML:n ja Väyläviraston aineistoihin).

KM2:ssa sillat Maastotietokannan (MTK) virtavesialueiden yllä ovat pääsääntöisesti kaiverrettu. Siltojen kansien korkeudet -aineistoa käytettiin tunnistamaan valmiiksi kaiverretut kohteet. Jäljellejääneille kohteille korkeusarvoja tien ja virtavesialueen leikkauskohdan ympäristössä laskettiin virtavesialueen korkeuksien tasalle.

Kaikkien MTK:n virtavesiviivojen ja tievektorien, pois lukien polut yms., leikkauskohtiin asetettiin rumpukohde käyttäen virtavesiviivan geometriaa rumpukohteen luonnissa. Tämän jälkeen kaikkien rumpurekisterin pisteille, jotka olivat riittävän kaukana jo luoduista rumpukohteista, luotiin myös rumpukohde. Kohteen luonnissa käytettiin tiesegmentin leveystietoa ja KM2:n korkeustietoa riittävällä etäisyydellä tien molemmilta puolilta. Kuntien digitoimista kohteista muodostetiin rumpukohteet käyttäen suoraan digitoitua geometriaa. Lopuksi rumpukohteet rasteroitiin yhteensopivaksi rasteriksi KM2:n kanssa (sama resoluutio ja asemointi). Pikselin arvot, eli korkeudet, määritettiin joko interpoloimalla korkeuksia rumpukohteen päätepisteiden välillä tai käyttämällä virtavesiviivan kohdalla olevien korkeuksien keskiarvoa rasteroitavan pisteen läheisyydessä. Uudet korkeudet eivät koskaan ole korkeampia kuin KM2:n korkeudet.

Lopuksi kaikki käsittelemättömät MTK:n virtavesiviivakohteet rasteroitiin käyttäen pikselin rasterointiarvona keskiarvoa korkeuksista pikselin lähistöllä virtavesiviivan kohdalla. Näin saatiin poistettua mm. peltolohkojen välisten uomien traktorinylityskohdat, joista ei ole olemassa aineistoa.

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Potentiaalisen tulvametsän tai metsäluhdan esiintymistodennäköisyys 2021

Aineisto sisältää monimuotoisuuden kannalta merkittäviä tulvametsien ja metsäluhtien mallinnettuja esiintymiä. Kohteita voidaan ottaa huomioon suojeluohjelmissa, arvokkaiden elinympäristöjen luonnonhoidossa ja suunniteltaessa vesitaloutta. Potentiaalisia kohteita on etsitty alueilta, joista on saatavilla Sykessä tuotettuja tulvariskikarttoja (meri- ja vesistötulvat).

Aineistossa esitetään potentiaalisen kohteen esiintymisen todennäköisyys kolmessa luokassa: suuri, keskimääräinen tai pieni. Aineisto on rasterimuotoinen (8m x 8m). 
Tulvametsille ja metsäluhdille tyypilliset kohteet haetaan puuston, kasvupaikan, maankäytön perusteella. Tulkinta perustuu paikkatieto- ja kaukokartoitusaineistojen prosessointiin ja yhdistämiseen. Hankkeessa hyödynnetään kaksivaiheista mallia. Aluksi asiantuntijoiden tekemän ns. päätöspuun avulla rajataan tulva-alueilta ne alueet, jotka ovat potentiaalisia tulvametsiä tai metsäluhtia. Koneoppimisalgoritmin avulla puolestaan priorisoidaan edellä rajatut alueet tulvametsien tai metsäluhtien esiintymisen todennäköisyyden perusteella. 
Lisätietoja https://www.syke.fi/hankkeet/potut 
Aineistosta on laadittu myös uudempi edelleen kehitetty versio.
Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).

Kohteet kartoitettu yhdistämällä seuraavat teemat tulvariskialueilla:
-Tulvan todennäköisyys ja puusto 
-Tulvan esiintyminen (1/2-1/50 vuoden välein)
-Puusto pituus (> 5 m) 
-Puusto lehtipuuosuus (>= 20 %) 
-Maankäyttö 
-Rakennettu alue
-Nykyiset ja entiset pellot (aikasarja 1995-2018) 
-Maaperä 
-Suot ja soistumat (MTK) 
Aineistojen yhdistäminen ja analysointi on tehty 8 hilassa, lopputulos: 8 m rasterina potentiaalisten kohteiden tulvan esiintymisfrekvenssi vesistötulva- ja meritulva-alueilla

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Koskiensuojelulailla suojellut vesistöt

Aineisto sisältää koskiensuojelulain (nro 35/87 (1987-01-23)) nojalla suojellut kosket ja joet sekä valuma-alueet, joiden sisällä sijaitsevat vesistöt ja vesistön osat on suojeltu. Suojelluille vesistöille tai vesistön osille ei voida antaa vesilaissa tarkoitettua lupaa voimalaitoksen rakentamiseen. Aineisto sisältää myös kohteet, jotka on suojeltu Ounasjoen ja Kyröjoen suojelemisesta voimalarakentamisella säädetyillä erillislaeilla.

Koskiensuojelulailla on kielletty uuden vesivoimalaitoksen rakentaminen 53 vesistöön tai vesistön osaan. Lain mukaan uuden voimalaitoksen rakentamiseen ei saa myöntää vesilaissa tarkoitettua lupaa. Suojellut alueet on rajattu siten, että ne käsittävät yhtenäisiä luonnontaloudellisia kokonaisuuksia. Alueiden valintaperusteina käytettiin vesistöjen virtavesiluonnon luonnontilaisuutta, edustavuutta, uhanalaisuutta ja harvinaisuutta sekä tieteellistä, kalataloudellista, virkistyskäytöllistä ja maisemallista merkitystä. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote.

Käyttötarkoitus: 
Luonnonsuojelualueiden tiedon hallintaan.

Lisätietoja: 
https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/KoskiensuojeluAlueet.pdf

Protected Rapids

The dataset includes rapids, rivers and catchment areas including water bodies under protection in accordance to the Act on Protection of Rapids (nro 35/87 (1987-01-23).

Environmental permissions for building power plants can't be granted on the protected water bodies. The datasets includes also water bodies that are protected on the bases of separate Acts given for protection of Ounasjoki and Kyröjoki rivers against building power plants.

This Syke’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0).
INSPIRE compatible dataset has been published.

Aineisto on numeeristettu alunpitäen Ympäristöministeriössä vuosina 1993-1995 pöytädigitointina. Tausta-aineistona oli 1: 250 000 mittakaavainen pohjakartta. Tämän jälkeen aineistoa on tarkennettu peruskarttamittakaavaan Suomen ympäristökeskuksessa kuvaruutudigitointina. Suojellut vesistöt ja vesistön osat on poimittu valuma-alueet -aineistosta valuma-aluetunnuksen perusteella.

The dataset was first digitized by the Ministry of the Environment in 1993-1995. For this digitizing the base map in scale 1:250 000 was used as a source material. After this the dataset has been defined to match the Finnish base maps in scale 1:20 000 in Finnish Environment Institute (Syke). The outlines for the protected catchment areas are merged from the river basin dataset based on the river basin id.

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Ylä-Lapin pääpuulajit

Aineisto kuvaa vallitsevaa puulajia. Puulajitulkinta tuotettiin satelliittikuvilta alueilta, jotka luokiteltiin metsäksi puustoisuus-aineistossa (LINKKI). Aineistoa on jälkiprosessoitu erilaisten sääntöjen ja puurajamaskien mukaan. 
Aineisto on 10x10 m rasteri. Luokitus erillisessä dokumentissa https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Ylalappi_luokitus.xls. 

Ylä-Lapin kaukokartoitushankkeen loppuraportti https://julkaisut.metsa.fi/julkaisu/yla-lapin-luonnon-kaukokartoitus-projektin-loppuraportti-osa-1-aineistot-ja-menetelmat/

Aineistoja on käytetty Ylä-Lapin biotooppitiedon päivitykseen. Aineistoja voi käyttää erilaissa selvityksissä ja ympäristöhallinnon tehtävien tukena. 
Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0)
---
Northern Lapland: Main tree species is produced by combining of satellite-based remote sensing and field observations with GIS data. The data is a 10x10 m raster.

The dataset will be available in the next Habitats Directive reporting and in the assessment of threatened habitats as well as in other surveys, assessments and studies, and they can be used in the implementation of the EU Biodiversity Strategy.
More information:
https://www.metsa.fi/en/project/remote-sensing-northern-lapland/

This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0)

Puulajiluokkien välillä on eroja tulkinnan luotettavuudessa ja luotettavimmin erotetuksi saadaan seuraavat luokat: mänty, mänty-seka, kuusi-seka, haapa ja tunturikoivu. Puhtaan kuusen ja koivun tulkinta ei onnistu kovin luotettavasti.

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Syke Luonnonriskialueet WCS

WCS-rajapintapalvelu, josta on mahdollista ladata Syken INSPIRE-direktiivin liitteeseen III kuuluvia tietotuotteita. Palvelu tarjoaa Luonnonriskialueet -teeman mukaiset tulvavaaravyöhykkeet -rasteriaineistot. Palvelu perustuu Avoin tieto-palvelussa ladattavana oleviin paikkatietoaineistoihin. Palvelua hallinnoi Suomen ympäristökeskus. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Aineistot kuuluvat Syken avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).

-

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaiset jätevedenpuhdistamot

Yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaiset jätevedenpuhdistamot -aineisto sisältää Yhdyskuntajätevesidirektiivin (91/271/ETY) mukaiset taajamat, jätevedenpuhdistamot ja niiden purkupisteet. 

Euroopan unionin jäsenmaat raportoivat yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin (91/271/ETY) toimeenpanosta komissiolle. Raportointivelvollisuus koskee kaikkia asukasvastineluvultaan (AVL) yli 2000 taajamia ja niiden jätevesiä käsitteleviä puhdistamoita. Puhdistamoiden toiminnalle on asetettu numeerisia vähimmäisvaatimuksia. Raportointiaineistot ovat myös avoimesti saatavilla.

Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote.

Lisätietoja:
https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Yhdyskuntajatevesi.pdf

***

Urban Waste Water Treatment Plants (according to the Directive 91/271/EEC)

Data contains the Urban Waste Water Treatment Plants, Discharge Points and Agglomerations according to the Directive 91/271/EEC.

Member States report the implementation status of the Urban Waste Water Treatment Directive (91/271/EEC) to the European Commission. The reporting obligation concerns all agglomerations with population equivalent of 2000 p.e. or above. The directive sets minimum standards for sufficient performance of urban waste water treatment plants.

Aineisto perustuu Yhdyskuntajätevesidirektiivin (91/271/ETY) mukaisesti raportoituihin tietiohin. Raportointi on vuoden 2022 tilanne.

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Ympäristömeludirektiivin mukaiset melualueet 2022

Vuoden 2022 EU:n ympäristömeludirektiivin mukaisen meluselvityksen melualueet on tuotettu yhdistämällä kuntien, Väyläviraston ja Finavian toimittamat aineistot EEA:n ohjeiden mukaisesti. Lisätietoja (englanniksi) https://www.eionet.europa.eu/reportnet/docs/noise/guidelines/ 
Aineisto sisältää katujen ja teiden, maanteiden, rautateiden ja lentokentän melulähteet ja meluvyöhykkeet. Aineistossa on pistemäistä, viivamaista ja aluemaista tietoa.

Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote.

Käyttötarkoitus: EU-raportointiin ja meluntorjunnan tueksi.

---
The Environmental noise maps dataset contains environmental noise maps from 2022 have been produced by combining the data provided by the municipalities, the Finnish Transport Agency and Finavia in accordance with EEA guidelines, more information https://www.eionet.europa.eu/reportnet/docs/noise/guidelines/ 
The dataset includes noise sources and strategic noise maps for streets and roads, railways and airports. The data includes points, lines and polygons.
 
Syke applies Creative Commons By 4.0 International license for open datasets. 
INSPIRE compatible dataset has been published.

-

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Ylä-Lapin naturatyypit

Kaukokartoituksen ja paikkatiedon avulla tulkittiin Natura 2000-luontotyyppejä Metsähallituksen Luontopalvelujen hallinnassa olevilla valtion suojelualueilla ja suojelutarkoituksiin varatuilla Ylä-Lapin alueilla. Natura-tyyppitieto tuotettiin asiantuntijan päätöspuumallilla, jossa lähtödatoina käytettiin seuraavia aineistoja: Luontodirektiivin luontotyypit ovat Euroopan unionin tärkeinä pitämiä luontotyyppejä, joille pyritään turvaamaan suotuisa suojelutaso. 
Aineisto on 10x10 m rasteri. Luokitus erillisessä dokumentissa https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Ylalappi_luokitus.xls. 

Ylä-Lapin kaukokartoitushankkeen loppuraportti https://julkaisut.metsa.fi/julkaisu/yla-lapin-luonnon-kaukokartoitus-projektin-loppuraportti-osa-1-aineistot-ja-menetelmat/

Aineistoja on käytetty Ylä-Lapin biotooppitiedon päivitykseen. Aineistoja voi käyttää erilaissa selvityksissä ja ympäristöhallinnon tehtävien tukena. 
Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0)

---
Northern Lapland: Natura 2000 habitat types is produced by combining satellite-based remote sensing and field observations with GIS data. The data is a 10x10 m raster.

The dataset will be available in the next Habitats Directive reporting and in the assessment of threatened habitats as well as in other surveys, assessments and studies, and they can be used in the implementation of the EU Biodiversity Strategy.
More information:
https://www.metsa.fi/en/project/remote-sensing-northern-lapland/

This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0)

-

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Syke Rakennusten osoitteet WMS

WMS-palvelu sisältää INSPIRE-direktiivin Liite I / Osoitteet-ryhmään kuuluvan seuraavan Syken aineiston: Osoitteet. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Palvelu on tarkasteltavissa mittakaava-alueella 1:50 - 1:25 000.

-

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Monthly CDOM values from ERGOM

CDOM is an acronym for Colored Dissolved Organic Matter. CDOM represent a mixture of soluble organic compounds in water that affect the color of water through absorption of light. This dataset provides values for the absorption by CDOM (at 400 nm) simulated with the Ecological ReGional Ocean Model (ERGOM) and visualized in TARKKA with 1 nautical mile resolution. The data has been aggregated to monthly products. These maps cover the Baltic Sea from Jan 2016 to Dec 2019.

The dataset was produced during the ESA funded Baltic+ SeaLaBio project. The producers of this dataset are Leibniz Institute for Baltic Sea Research, Warnemünde (IOW) and Syke.

This dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0).

Purpose of use: Scientific studies related to water quality and carbon dynamics.
***
**WMS-palvelin/ WMS service endpoint**: https://geoserver2.ymparisto.fi/geoserver/eo/wms

**WMS-taso/ WMS layer**: MODEL_ERGOM_WQ_CDOM  
***

Version V03R04

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Pintavesien tilan vedenlaatuaineisto - VESLA

Vesiviranomaisten ja julkisen valvonnan alaisten vesitutkimuslaitosten vedenlaadun tarkkailuissa analysoimia fysikaalis-kemiallisia määritystuloksia. Ympäristöhallinto sekä hallinnon ulkopuoliset tutkimuslaitokset suorittavat säännöllistä tarkkailua noin 5 000 havaintopaikalla. Näiden lisäksi tietoja on kerätty ja kerätään myös muilta havaintopaikoilta mm. kertaluonteisen vedenlaadun peruskartoituksen yhteydessä. Vuosittain aineistoon lisätään yli 60 000 vesinäytteen tiedot. Lokakuussa 2018 aineisto sisälsi 72 000 havaintopaikalta 1,4 miljoonaa näytteenottoa, 3,1 miljoonaa vesinäytettä ja 31 miljoonaa analyysi- ja mittaustulosta. Aineisto on uudistettu vuonna 2016.



Aineistoon pääsee graafisen käyttöliittymän kautta joka löytyy Hertta portaalista ja Avoin tieto -palvelusta.  Tekninen rajapinta on käytettävissä Syken avoimet rajapinnat -palvelun kautta. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).

Systemaattista tietoa 1960-luvun alusta lähtien järvistä, joista ja rannikkovesistä. Avomeriaineistoja 1970-luvun lopulta lähtien.

Purpose of use: 
Ympäristöalan asiantuntijoiden käyttöön.

N/A

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Lehtojensuojeluohjelman inventointiaineisto

Lehtoinventointien paikkatiedot perustuvat laajan valtakunnallisen lehtoinventoinninin 1980- ja 1990-luvuilla kootuista lehtoesiintymistä ja niiden kasvillisuustyyppi-, puusto- ja lajistovaihtelusta. 

Paikkatietoaineistosta on julkaistu aikaisemmin valtakunnallisen lehtojensuojeluohjelman mukaiset rajaukset osana Luonnonsuojeluohjelma-alueet-aineistoa. Sykessä saatettiin paperiarkistosta digitaaliseen muotoon inventointien muuta tietosisältöä SYKEssä vuonna 2021-23. Aineistojen tietosisältöä yhdenmukaistettiin paikkatietojen ominaisuustiedoiksi. 

Paikkatietoaineistoon liittyy skannattu dokumenttiarkisto.

Lehtoinventoinnin aineisto on laajin ja yhtenäisin Suomessa koottu tietoaineisto lehtoesiintymistä ja niiden kasvillisuustyyppi-, puusto- ja lajistovaihtelusta. Se tuo erittäin merkittävän lisän lehtojen ja myös ravinteisten, ohutturpeisten soiden luontotyyppitietoon suojelualueiden ulkopuolella. 

Lehtokohteiden rajaustarkkuudet lähtöaineistossa vaihtelivat ja joukossa on rajauksiltaan epävarmojakin kohteita.  

Aineiston tarkempi kuvaus https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/LehtojensuojeluohjelmanInventointiaineisto.pdf  
Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
--- 

The dataset represents inventory data of herb-rich forests conservation program collected in the 1980's and 1990's.
This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0

-

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)