AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Helsingin kaupungin virastojen ja liikelaitosten puhelinnumerot

numerot.hel.fi-palvelu tarjoaa Internet-käyttöliittymän Helsingin kaupungin virastojen ja liikelaitosten puhelinnumeroiden selailuun ja hakuun. Palvelu pohjautuu kaupungin puhelinvälitysjärjestelmästä poimittuihin tietoihin. Palvelua voi käyttää paitsi tavallisen web- eli HTML-rajapinnan, myös XML-rajapinnan kautta. Molemmat rajapinnat ovat julkisia ja kaikkien käytettävissä.

Web-sivujen http://numerot.hel.fi/ kautta voi selailla ja hakea numeroita koko luettelosta. Tietyn organisaatioyksikön tai henkilön numerotietoihin voi linkittää suoraan muilta sivuilta. Palvelua käyttävä hakulomake, joka rajaa haun haluttuun organisaatioyksikköön, on helppo lisätä mille tahansa web-sivulle.

Puhelinnumerot voi ladata palvelusta suoraan tietokoneen tai älypuhelimen osoitekirjaan vCard-käyntikorttina, mikäli laite tukee vCard-muotoa. Myös näihin vCard-käyntikortteihin voi tehdä linkkejä ulkopuolelta.

XML-rajapinnan kautta on mahdollista käyttää kaikkia samoja toimintoja kuin HTML-rajapinnankin kautta. Kyselyt tehdään samalla tavoin HTTP GET -protokollalla ja vastaukset ovat palvelun oman DTD-määrittelyn mukaista XML-muotoa.

Tags: liikelaitokset, puhelinnumerot, virastot, yhteystiedot
Organization: Palmia
Rajapinta Helsingin pysäköintipaikkojen käytöstä

Reaaliaikainen REST-rajapinta, jonka kautta saa tietoa Helsingin pysäköintitilanteesta.
 
Rajapinnan kautta saa lukumäärän kyseisellä alueella sillä hetkellä käynnissä olevien pysäköintien määrästä. Rajapintaan kertyy tietoa pysäköintilippuautomaateista sekä kaikilta Helsingissä toimivilta yksityisiltä mobiilimaksuoperaattoreilta.

- Linkki rajapintaan: https://pubapi.parkkiopas.fi/public/v1/
- Linkki rajapinnan kuvaukseen: https://api.parkkiopas.fi/docs/public/

**HUOM:** Rajapinnan kautta ei saa tietoa mm. asukaspysäköinnistä, joten sieltä saatava tieto ei ole kattava kuva alueen pysäköintitilanteesta. Jos rajapinnasta saatavan tiedon mukaan pysäköintialue on täynnä, niin silloin se varmasti on täynnä, mutta jos taas siellä rajapinnasta saatavan tiedon mukaan on tilaa, se ei välttämättä pidä paikkaansa, koska alueella saattaa olla mm. asukaspysäköintiä tai muuta pysäköintiä, joka ei kirjaudu järjestelmiin.

Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Pääkaupunkiseudun viherkatot

Aineistossa on pääkaupunkiseudun nykyiset rakennetut viherkatot, spontaanisti syntyneet viherkatot sekä potentiaaliset viherkatot. 

Aineisto on tuotettu niin, että ensin on tunnistettu ne rakennukset, joissa tasaista (alle 12 astetta) kattoa on yli 10 %, jos katon pinta-ala on alle 100 m2, tai 5 % jos katon ala on yli 100 m2. Seuraavaksi on vuoden 2013 seudullisen vääräväriortokuvan perusteella tunnistettu ne tasaiset katot, joilla kasvillisuutta on yli 10 % sopivasta alasta. Viherkattojen tunnistusmenetelmä on tarkoituksella säädetty hieman yliherkäksi, jotta viherkattoja ei vahingossa jää huomaamatta. Tämän jälkeen viherkatoiksi automaattisesti tunnistetut katot on käyty läpi visuaalisesti ja tarvittaessa siirretty joko spontaanien tai potentiaalisten viherkattojen luokkaan. 

Potentiaalisia viherkattoja ovat sellaiset katot, joilla tasaista pinta-alaa on riittävästi, mutta jolla ei ole havaittu kasvillisuutta. Potentiaalisilla viherkatoilla on ominaisuustietona VAIKUTUS, joka kertoo, kuinka paljon vettä läpäisemätöntä pinta-alaa on ko. rakennuksen ympärillä 100 m säteellä. Luvun vaihteluväli on 0 (ympäristö vettä läpäisevää)...1 (ympäristö täysin vettä läpäisemätöntä).

Aineiston on Decumanus-hankkeessa tuottanut Saksan avaruustekniikan tutkimuskeskus DLR.

**[Aineiston esikatselu ja lataus karttapalvelussa](https://kartta.hsy.fi/?zoomLevel=4&coord=25495650.261499226_6676058.366993692&mapLayers=27+100+rasteri,112+100+ilmasto_ja_energia:viherkatot_spontaanit,115+100+ilmasto_ja_energia:viherkatot_rakennetut,116+100+ilmasto_ja_energia:viherkatot_potentiaaliset&uuid=508752a1-2d1e-4011-a0f7-a96e857fff64&noSavedState=true&showIntro=false).**

Tags: rakennukset, viherkatot
Organization: Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)
Kuuden suurimman kaupungin päihde- ja mielenterveyspalvelujen vertailu

**HUOM:** Vuoden 2023 sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteiden uudistuksen jälkeen sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisvastuu siirtyi hyvinvointialueille ja Kuusikko-yhteistyö päättyi kesäkuussa 2023 sosiaali- ja terveyspalveluiden osalta. Tästä syystä tietoaineisto päättyy vuoden 2021 tietoihin.

Päihde- ja mielenterveyspalvelujen asiakasmäärät, suoritteet ja kustannukset täysi-ikäisen väestön osalta Suomen kuudessa suurimmassa kaupungissa vuosina 2016-2021.

Aineisto sisältää tietoja kuuden suurimman kaupungin integroiduista päihde- ja mielenterveyspalveluista sekä päihdehuollon palveluista ja mielenterveyspalveluista. Päihdehuollon palvelujen ja mielenterveyspalvelujen osalta tiedot on jaoteltu avopalveluihin, kotiin vietäviin palveluihin, työ- ja päivätoimintaan, asumispalveluihin ja laitoshoitoon. Tiedonkeruuseen sovitut määritelmät löytyvät tiedostosta omalta välilehdeltään. Lisätietoja palvelujen organisoimisesta kunnissa löytyy [Kuusikko-työryhmän kokoamasta raportista](http://kuusikkokunnat.fi/).

Kuutoskaupungit muodostuvat Suomen kuudesta väkiluvultaan suurimmasta kaupungista. Väestömäärän mukaisessa järjestyksessä kuutoskaupunkeihin kuuluvat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Oulu ja Turku. Kuusikko-työryhmissä vertaillaan kaupunkien sosiaali- ja terveyspalveluja, työllisyyspalveluja sekä varhaiskasvatuspalveluja. Tiedot asiakasmääristä, suoritteista, henkilöstöstä ja kustannuksista on pääasiassa koottu kuntien omista tietojärjestelmistä ja tilinpäätöksistä. Kaupunkien asiantuntijat sopivat tiedonkeruulle mahdollisimman yhdenmukaiset määritelmät ja toteuttavat tiedonkeruun käytännössä.

Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Helsingin väestö alueittain 1962-2023

Helsingin väestö vuodenvaihteessa sekä väkiluvun muutos suur- ja peruspiireittäin sekä osa-alueittain 1961/1962-2023.

**Huom**: Tämän Excel-tiedoston päivitys on päättynyt vuoteen 2023. Tilastot ovat saatavissa avoimena datana [aluesarjat.fi](https://aluesarjat.fi)-tilastotietokannasta.

##Merkintöjen selitykset

- kaksi pistettä (..): tietoa ei ole saatu tai se on liian epävarma ilmoitettavaksi
- piste (.): loogisesti mahdoton esitettäväksi
- viiva (-): suure pienempi kuin puolet käytetystä yksiköstä

##Tietosisältö

Sisältää tietoja kunnassa vakituisesti asuvasta väestöstä ikäryhmittäin.

##Tietolähde

Henkikirjat 1962-1984, Helsingin väestötietojärjestelmä 1985-1994, Tilastokeskus 1995-.

##Kohdejoukko ja rajaus

Väestöllä tarkoitetaan kunnassa vakituisesti asuvaa väestöä. Ne henkilöt, joilla Väestörekisterikeskuksen (VRK) ylläpitämän väestötietojärjestelmän mukaan on kotipaikka kunnassa vuodenvaihteessa, kuuluvat väestöön kansalaisuudestaan riippumatta, samoin ne Suomen kansalaiset, jotka asuvat tilapäisesti ulkomailla.

Ulkomaalaisella on kotipaikka kunnassa, jos hänen oleskelunsa on tarkoitettu kestämään tai on kestänyt vähintään yhden vuoden. Turvapaikanhakija saa kotipaikan vasta, kun hänen hakemuksensa on hyväksytty.

Kunnassa asuvat vieraan valtion lähetystöön, kaupalliseen edustustoon tai lähetetyn konsulin virastoon kuuluvat henkilöt sekä näiden perheenjäsenet ja henkilökohtainen palveluskunta eivät kuulu kunnan väestöön, elleivät ole Suomen kansalaisia. Sen sijaan Suomen ulkomailla olevien lähetystöjen ja kaupallisten edustustojen suomalainen henkilökunta sekä YK:n rauhanturvajoukoissa palvelevat luetaan kunnan väestöön.

Vuodenvaihteessa 1993/94 alettiin käyttää väestötietolain (507/93) mukaisesti vuodenvaihteen asukaslukua, joka korvasi aiemmin käytetyn tammikuun 1. päivän tilanteen. Erona aikaisempaan on, että vuodenvaihteen asukasluvussa eivät ole mukana vuoden ensimmäisenä päivänä syntyneet ja muuttaneet. Ennen vuotta 1990 käytettiin henkikirjoitettua väestöä koskevaa tietoa. Yksinkertaisuuden vuoksi taulukoissa käytetään vuoden ensimmäisen päivän tilannetta.

Vuodesta 1996 lähtien vuoden ensimmäisen päivän asukaslukutietoa muodostettaessa otetaan huomioon kaikki tammikuun loppuun (vuoteen 1990 toukokuun loppuun ja vuosina 1991-95 maaliskuun loppuun) mennessä Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmään saadut edellisen vuoden muutostiedot.

##Tietojen luotettavuus

Tiedot henkilöiden asuinpaikasta saadaan väestötietojärjestelmään muuttoilmoituksen kautta.

##Aluerajat

Helsingin piirijakojärjestelmän mukaiset aluerajat. 

Tags: väestö, väkiluku, väkiluvun-muutos
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Asunnontarkastuksen toimenpidepyynnöt Helsingissä

Ympäristökeskuksen asunnontarkastuksen toimenpidepyyntöjen määrät kuukausittain Helsingissä vuodesta 1994 alkaen. 

Asunnontarkastustoiminta perustuu terveydensuojelulaissa määritettyihin asuntojen ja muiden oleskelutilojen terveydellisten vaatimusten toteutumisen ja terveyshaittaepäilyjen selvittämiseen. Laissa määritetään myös kunnan terveydensuojeluviranomaisen tiedonsaanti- ja tarkastusoikeudet tätä selvitystyötä varten.

**Excel-tiedoston sarakkeet:**

- Vireille tulleet: Ympäristökeskuksessa vireille otettujen asunnontarkastustoimenpidepyyntöjen kuukausisumma
- OK: Käsiteltyjen (ratkaistujen) asunnontarkastustoimenpidepyyntöjen kuukausisumma
- Vireillä olevat: Käsittelyssä olevien, vielä ratkaisemattomien asunnontarkastustoimenpidepyyntöjen kuukausisumma

Aineistoa ei enää päivitetä. 

Tags: asunnot, rakennukset, terveys
Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Helmet-kirjastojen lainaus- ja palautusmäärät 2013-2014

Tilasto HelMet-kirjaston eli Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjastojen niteiden lainaus- ja palautusmääristä vuosilta 2013-2014.

Nide on kirjaston kokoelmiin kuuluva aineistokappale, esimerkiksi yksittäinen kirja, lehti, videotallenne tai äänite.

Excel-tiedoston ensimmäisellä välilehdellä on kirjastojen lainattujen ja palautettujen aineistoniteiden lukumäärät lainaus- ja palautuspaikan ja -tavan (asiakaspääte, automaatti, palvelupiste) mukaan kuukausittain. Lainaus- ja palautuspaikka on ilmoitettu kaupungin ja toimipaikan mukaan. Tilastossa näkyvät myös internetin kautta tehdyt nidelainojen uusinnat.

Asiakaspääte on kirjastotiloissa sijaitseva vain verkkokirjastoasiointiin (haku.helmet.fi, luettelo.helmet.fi) tarkoitettu tietokone. Vantaan kaupunginkirjaston toimipisteissä ei ole asiakaspäätteitä, vaan verkkokirjastoasiointi tapahtuu yleisillä asiakastietokoneilla.

Toisella välilehdellä on lainattujen aineistoniteiden lukumäärät niteen omistajakokoelman eli sijoituspaikan mukaan kuukausittain. Niteen omistaja on ilmoitettu kaupungin, toimipaikan, osaston (aikuiset, lapset, musiikki, erikoisosastot) ja kokoelman (lainattavat, käsikirjasto, varasto, erikoiskokoelmat) mukaan. Jos osasto tai kokoelma on ”määrittelemätön”, ei niteen osastoa tai kokoelmaa ole määritelty kirjaston aineistotietokannassa.

**HUOM** Helmet-kirjastojen lainaus- ja palautusmääriä ei ole kerätty vuoden 2014 jälkeen.

Tags: kirjastot, kirjat, kulttuuri
Organization: Vantaan kaupunkikulttuurin ja hyvinvoinnin toimiala
Kuuden suurimman kaupungin kehitysvammahuollon vertailu

Kehitysvammahuollon sosiaalipuolen asiakasmäärät, suoritteet ja kustannukset Suomen kuudessa suurimmassa kaupungissa vuosina 2004-2016. **Aineisto on vuodesta 2017 eteenpäin yhdistetty [vammaisten palvelujen vertailuun](https://hri.fi/data/dataset/kuuden-suurimman-kaupungin-vammaispalvelujen-vertailu).**

Kuuden suurimman kaupungin kehitysvammahuollon asiakasmäärien, suoritteiden ja kustannusten tarkastelut rajautuvat pääasiallisesti kehitysvammaisten erityishuollosta annetun lain (519/1977) eli kehitysvammalain mukaisiin palveluihin ja niiden kustannuksiin. Kehitysvammalaissa säädetään erityishuollon antamisesta henkilöille, joiden kehitys tai henkinen toiminta on estynyt tai häiriintynyt synnynnäisen tai kehitysiässä saadun sairauden, vian tai vamman vuoksi ja jotka eivät muun lain nojalla voi saada tarvitsemiaan palveluksia. Kehitysvammaiset henkilöt voivat saada ensisijaisia palveluja esimerkiksi sosiaalihuoltolain (710/1982), vammaisuuden perusteella järjestettäviä palveluja ja tukitoimia koskevan lain (380/1987), lasten päivähoitolain (36/1973) ja terveydenhuoltolain (1326/2010) perusteella.

Turussa osa kehitysvammaisten palveluista järjestetään sosiaalihuoltolain mukaan, minkä vuoksi Turun tiedoissa on mukana myös sosiaalihuoltolain mukaisia palveluja. Lisäksi omaishoidon tuen vapaapäiviin liittyvä kehitysvammaisten henkilöiden lyhytaikaishoito on kokonaisuudessaan mukana Helsingin, Espoon ja Turun tiedoissa, sillä sen kustannukset sisältyvät kehitysvammahuollon kuluihin (ks. laki omaishoidon tuesta 937/2005). Tampereen tietoihin on sisällytetty omaishoidon tuen vapaapäiviin liittyvä lyhytaikaishoito laitoksessa, sillä sen kustannukset sisältyvät kehitysvammahuollon kuluihin.

Kunnat järjestävät kehitysvammaisten erityishuollon palvelut itse tai ostavat niitä kuntayhtymiltä, toisilta kunnilta tai yksityisiltä palveluntuottajilta. Kuutoskaupunkien kehitysvammahuollon toiminta- ja kustannustietoja kerättäessä huomioidaan vain ne asiakkaat, jotka ovat kunkin kunnan asukkaita ja joiden palvelujen järjestäminen on kyseisen kunnan vastuulla. Kotikuntalain (201/1994) ja sosiaalihuoltolain 1.1.2011 voimaan astuneiden muutosten nojalla vuoden aikana kuntaan tai kunnasta pois muuttaneiden määrä ei ole ollut merkittävää.

Kuutoskaupungit muodostuvat Suomen kuudesta väkiluvultaan suurimmasta kaupungista. Väestömäärän mukaisessa järjestyksessä Kuutoskaupunkeihin kuuluvat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Turku ja Oulu. Kuutostyöryhmissä vertaillaan kaupunkien sosiaali- ja terveyspalveluja ja varhaiskasvatuspalveluja. Tiedot asiakasmääristä, suoritteista, henkilöstöstä ja kustannuksista on pääasiassa koottu kuntien omista tietojärjestelmistä ja tilinpäätöksistä. Kaupunkien asiantuntijat sopivat tiedonkeruulle mahdollisimman yhdenmukaiset määritelmät ja toteuttavat tiedonkeruun käytännössä.

Tags: kehitysvammahuolto, kehitysvammaiset, sosiaalihuolto, sosiaalipalvelut
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Elintarvikevalvonnan piiriin kuuluvat elintarvikehuoneistot Helsingissä

**HUOM:** Tätä aineistoa ei enää tammikuun 2019 jälkeen ylläpidetä. Vastaavien tietojen ylläpito tapahtuu 21.1.2019 lähtien Ruokaviraston valtakunnallisessa VATI-järjestelmässä.

Aineisto sisältää elintarvikevalvonnan piiriin kuuluvat elintarvikehuoneistot Helsingissä. Aineistossa on tarjoilu- ja myyntipaikat.

Elintarvikevalvonnan tavoitteena on:

- turvata elintarvikkeiden asianmukainen laatu ja turvallisuus kuluttajille
- suojata kuluttajia elintarvikkeista johtuvilta terveysvaaroilta ja taloudellisilta tappioilta
- varmistaa, että kuluttaja saa valintojaan varten riittävästi totuudenmukaista tietoa elintarvikkeista.

Elintarvikehuoneistolla tarkoitetaan mitä tahansa rakennusta tai huoneistoa tai niiden osaa taikka muuta ulko- tai sisätilaa, jossa myytäväksi tai muuten luovutettavaksi tarkoitettuja elintarvikkeita valmistetaan, säilytetään, kuljetetaan, pidetään kaupan, tarjoillaan tai muutoin käsitellään, ei kuitenkaan alkutuotantopaikkaa (elintarvikelaki 23/2006). Aineistosta on rajattu pois tukkumyyntikohteet.

Aineiston tiedot perustuvat toimijoiden ilmoituksiin. Elintarvikelain mukaan elintarvikealan toimijan on tehtävä kirjallinen ilmoitus elintarvikehuoneiston sijaintikunnan valvontaviranomaiselle (Elintarvikelaki 23/2006; 13.1 § ja 14.1 §).

**CSV-tiedoston sarakkeet**

- Asiakasnro: toimijan tunniste
- Y-tunnus: Yrityksen y-tunnus
- Toimijan nimi1: Yrityksen nimi1
- Toimijan nimi2: Yrityksen nimen tarkennus
- TKohdenro: kohteen tunniste
- Kohde: Elintarvikkeiden tarjoilu- tai myyntipaikan nimi
- Lahiosoite: Tarjoilu- tai myyntipaikan käyntiosoite
- Postitmp: Tarjoilu- tai myyntipaikan postitoimipaikka
- Toimintaluokka
- Toimintaluokan nimi
- Toimintatyyppi: Kuvaus toiminnasta
- Asiakaspaikkojen määrä: Tarjoilupaikan asiakaspaikkojen lukumäärä
- Toiminnan aloitus pvm: Päivämäärä, jolloin toiminta on aloitettu

Tags: elintarvikehuoneistot, elintarvikkeet, ravintolat, terassit
Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Pääkaupunkiseudun kuntien taloudellisia tunnuslukuja

Pääkaupunkiseudun kuntien taloudellisia tunnuslukuja vuosilta 1998-2009, Suomen kuntaliitto.

Tags: kunnallistalous, kunnallisverot, tuloveroprosentti, valtionosuudet, verotulot, vuosikate, yhteisöverot
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Kauniaisten koronatilastot (Covid-19)

Tilastot sisältävät tietoa Covid-19-viruksen aiheuttaman koronataudin testimääristä sekä todetuista tartunnoista vuosilta 2020-2022. 
 
Tilastoja on kerätty tehtyjen virallisten koronatestien määristä (kpl) ja niiden tuloksista (positiivinen tai negatiivinen) viikko- ja kuukausitasolla summatietona. 
 
Lisäksi tilastosta löytyvät todetut tartunnat (kpl) ikäryhmittäin viikko- ja kuukausitasolla summatietona. Ikäryhmät ovat 0–19-vuotiaat, 20–59-vuotiaat ja yli 60-vuotiaat. Ikäryhmien lisäksi datassa on sarake "tyhjä/ei tietoa", joka tarkoittaa sitä, että todetun tartunnan kantajan ikää ei ole pystytty varmistamaan. 
 
Tietosuojasyistä tilastoista on korvattu arvot 0-4 merkinnällä “alle 5”.
 
Tiedot on koottu manuaalisesti Kauniaisten tartuntatautitiimin käytössä olevista raporteista.  Tietolähteenä on käytetty Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) Haavi-ohjelmistopalvelua.   
 
Tilastot on poimittu elokuun 2022 lopussa.

Organization: Kauniaisten kaupungin yleishallinto
Vantaan liikennevaloliittymät

Vantaan liikennevaloliittymien sijainnit. Aineisto on jatkuvasti ajan tasalla.

Aineisto löytyy [matti.vantaa.fi](https://matti.vantaa.fi/server2/rest/services/Hosted/Liikennevaloliittym%C3%A4t/FeatureServer)-palvelusta, josta löytyy linkki ArcGIS-verkkopalveluun.

**Aineiston esikatselu:**

kartta.vantaa.fi -palvelussa:

- [Liikennevaloliittymät](https://kartta.vantaa.fi/?link=7e1tiV)
- Kaikki karttatasot löytyvät sivuilta [https://kartta.vantaa.fi/](https://kartta.vantaa.fi/) -> Aineistot -> Liikenne -> Liikenneturvallisuus

ArcGIS Online Map Viewer -palvelussa:

- [Liikennevaloliittymät](https://www.arcgis.com/home/webmap/viewer.html?url=https%3A%2F%2Fmatti.vantaa.fi%2Fserver2%2Frest%2Fservices%2FHosted%2FLiikennevaloliittym%25C3%25A4t%2FFeatureServer&source=sd) 

**Koordinaatisto(t):**

- ETRS-GK25 (EPSG:3857)

**Rajapintapalvelujen osoitteet:**

- ArcGIS REST Server: https://matti.vantaa.fi/server2/rest/services

**Julkaistut tasot:**

- Hosted -> Liikennevaloliittymät

Organization: Vantaan kaupunkiympäristön toimiala
Helsingin perheet ja lapset sekä väestön perherakennetta kuvaavia tunnuslukuja piireittäin ja osa-alueittain 2004-2023 

Helsingin perheet ja lapset sekä väestön perherakennetta kuvaavia tunnuslukuja piireittäin ja osa-alueittain vuosina 2004-2023. Sisältää tietoja kunnassa vakituisesti asuvasta väestöstä ikäryhmittäin.

**Huom**: Tämän Excel-tiedoston päivitys on päättynyt vuoteen 2023. Tilastot ovat saatavissa avoimena datana [aluesarjat.fi](https://aluesarjat.fi)-tilastotietokannasta.

##Tietolähde

Henkikirjat 1962-1984, Helsingin väestötietojärjestelmä 1985-1994, Tilastokeskus 1995-.

##Kohdejoukko ja rajaus

Väestöllä tarkoitetaan kunnassa vakituisesti asuvaa väestöä. Ne henkilöt, joilla Väestörekisterikeskuksen (VRK) ylläpitämän väestötietojärjestelmän mukaan on kotipaikka kunnassa vuodenvaihteessa, kuuluvat väestöön kansalaisuudestaan riippumatta, samoin ne Suomen kansalaiset, jotka asuvat tilapäisesti ulkomailla.

Ulkomaalaisella on kotipaikka kunnassa, jos hänen oleskelunsa on tarkoitettu kestämään tai on kestänyt vähintään yhden vuoden. Turvapaikanhakija saa kotipaikan vasta, kun hänen hakemuksensa on hyväksytty.

Kunnassa asuvat vieraan valtion lähetystöön, kaupalliseen edustustoon tai lähetetyn konsulin virastoon kuuluvat henkilöt sekä näiden perheenjäsenet ja henkilökohtainen palveluskunta eivät kuulu kunnan väestöön, elleivät ole Suomen kansalaisia. Sen sijaan Suomen ulkomailla olevien lähetystöjen ja kaupallisten edustustojen suomalainen henkilökunta sekä YK:n rauhanturvajoukoissa palvelevat luetaan kunnan väestöön.

Vuodenvaihteessa 1993/94 alettiin käyttää väestötietolain (507/93) mukaisesti vuodenvaihteen asukaslukua, joka korvasi aiemmin käytetyn tammikuun 1. päivän tilanteen. Erona aikaisempaan on, että vuodenvaihteen asukasluvussa eivät ole mukana vuoden ensimmäisenä päivänä syntyneet ja muuttaneet. Ennen vuotta 1990 käytettiin henkikirjoitettua väestöä koskevaa tietoa. Yksinkertaisuuden vuoksi taulukoissa käytetään vuoden ensimmäisen päivän tilannetta.

Vuodesta 1996 lähtien vuoden ensimmäisen päivän asukaslukutietoa muodostettaessa otetaan huomioon kaikki tammikuun loppuun  (vuoteen 1990 toukokuun loppuun ja vuosina 1991-95 maaliskuun loppuun) mennessä Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmään saadut edellisen vuoden muutostiedot.

##Tietojen luotettavuus

Tiedot henkilöiden asuinpaikasta saadaan väestötietojärjestelmään muuttoilmoituksen kautta.

##Aluerajat

[Helsingin piirijakojärjestelmän](http://www.hri.fi/fi/dataset/helsingin-piirijako) mukaiset aluerajat. 

##Merkintöjen selitykset

- kaksi pistettä (..): tietoa ei ole saatu tai se on liian epävarma ilmoitettavaksi
- piste (.): loogisesti mahdoton esitettäväksi
- viiva (-): suure pienempi kuin puolet käytetystä yksiköstä

Tags: ikä, lapset, lapsiperheet, perheet, perherakenne, perhetyypit, väestö
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Espoon maanpinta

Espoon maanpinta-aineisto koostuu vuosina 2017 ja  2013 suoritetuista laserkeilauksista ja niistä tulkituista maanpintapisteistöstä. Data kattaa koko kaupungin sekä Kauniaisten alueen. Laserkeilausaineisto kuvaa maanpintaa ja se on kolmiulotteinen pistemäinen aineisto.

Espoon maanpinta-aineistot julkaistaan LAZ- ja DWG-tiedostoina ruuduittain . Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK25 (EPSG:3879) ja korkeusjärjestelmä N2000.

Avoimena datana julkaistu maanpintapisteistö koostuu pintamallin "avainpisteistä" (Model Key Points), jossa harvennetulle pintamallille sallittiin +/- 5 cm toleranssi. Täten maanpintapisteistön tarkkuus on n. 5-10cm.

##2017 

Keilaus on suoritettu 2.-3. toukokuuta 2017 ja täten kuvaa ko. ajanhetken mukaista maanpintaa. Kuvauksen lentokorkeus oli 850 m ja kuvauksen tavoitteellinen korkeustarkkuus kovilla pinnoilla oli 5 cm. Keilauksen pistetiheys oli reilut 20 pst/m2.

##2013

Keilaus on suoritettu 7.-16. toukokuuta 2013 ja täten kuvaa ko. ajanhetken mukaista maanpintaa. Kuvauksen lentokorkeus oli 500 m ja kuvauksen tavoitteellinen korkeustarkkuus kovilla pinnoilla oli 5 cm. Keilauksen pistetiheys oli reilut 10 pst/m2.


Organization: Espoon kaupungin kaupunkiympäristön toimiala
Vantaan kaupungin uimahallien kaikki käyntitapahtumat

Aineistossa on Vantaan kaupungin omistamien viiden uimahallin (Hakunila, Korso, Martinlaakso, Myyrmäki ja Tikkurila) kaikki käyntitapahtumat vuonna 2014. Aineisto on lajiteltu päivän ja kellonajan mukaan, minkä lisäksi aineistossa on uimahallin sijainti ja lipputyyppi. 

Martinlaakson uimahalli oli suljettuna 9.8.2013 -28.12.2014 ja Korson uimahalli 2.6.-10.8.2014.

Aineistoa ei enää päivitetä.

Tags: kävijämäärät, liikunta, uimahallit
Organization: Vantaan kaupunkikulttuurin ja hyvinvoinnin toimiala