AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Turvalliset rakentamiskorkeudet ja suurin arvioitu merkitsevä aallonkorkeus Helsingissä

Ilmatieteen laitoksen tuottamat aineistot turvallisesta rakentamiskorkeudesta sekä suurimmasta arvioidusta merkitsevästä aallonkorkeudesta Helsingin alueelta.

Aineisto on myös ladattavissa useissa eri formaateissa, mm.: JSON, KML, GIF, Tiff, GeoTiff, JPEG, PNG, CSV, Esri Shape. Saatavilla olevat formaatit löytyvät aina palvelun [GetCapabilities](https://kartta.hel.fi/ws/geoserver/avoindata/wfs?request=GetCapabilities)-kyselyllä.

**Koordinaatisto(t):**

- ETRS-GK25 (EPSG:3879). Ylläpitokoordinaatisto. Aineisto voidaan projektoida myös muihin koordinaatistoihin. Muut mahdolliset koordinaatistot löytyvät rajapintapalvelun GetCapabilities-dokumentista.

**Rajapintapalvelujen osoitteet:**

- WFS-rajapinta: [https://kartta.hel.fi/ws/geoserver/avoindata/wfs](https://kartta.hel.fi/ws/geoserver/avoindata/wfs?request=getCapabilities)



**Julkaistut tasot:**

WFS-tasot

- FMI_Suurin_arvioitu_merkitseva_aallonkorkeus_piste_2024
- FMI_Turvalliset_rakentamiskorkeudet_piste
- FMI_Paikkakohtainen_tulvakorkeus_vuonna_2100_piste
- FMI_Paikkakohtainen_vyorymakerroin_piste
- FMI_Turvalliset_rakentamiskorkeudet_kayra
- FMI_Turvalliset_rakentamiskorkeudet_piste_2024
- FMI_Turvalliset_rakentamiskorkeudet_ei_rantaviivalla_2024

Ylläpitäjä: Helsingin kaupunki, Kaupunkiympäristön toimiala, Palvelut ja luvat -palvelukokonaisuus, Kaupunkimittauspalvelut

**Tason FMI_Suurin_arvioitu_merkitseva_aallonkorkeus_piste ominaisuustiedot**

- tietopalvelu_id (int). Kohteen yksilöivä tunniste.
- merkitseva_aallonkorkeus (decimal). Merkitsevän aallonkorkeuden arvo (m).
- mittauspiste (boolean). Tieto, onko arvo mittauspiste (true) vai muualle yleistetty arvo (false).
- datanomistaja (string). Aineiston omistaja.
- paivitetty_tietopalveluun (date). Tietopalvelun tallennuspäivämäärä (yyyy-mm-dd).
- geom (GeometryPropertyType). Kohteen geometria.

**Tason FMI_Turvalliset_rakentamiskorkeudet_piste ominaisuustiedot**

- tietopalvelu_id (int). Kohteen yksilöivä tunniste.
- arvio_vuodelle_2020 (decimal). Arvio vuodelle 2020 yhdistetystä aallokon ja vedenkorkeuden arvosta N2000-korkeusjärjestelmässä (m).
- arvio_vuodelle_2050 (decimal).Arvio vuodelle 2050 yhdistetystä aallokon ja vedenkorkeuden arvosta N2000-korkeusjärjestelmässä (m).
- arvio_vuodelle_2100 (decimal). Arvio vuodelle 2100 yhdistetystä aallokon ja vedenkorkeuden arvosta N2000-korkeusjärjestelmässä (m).
- mittauspiste (boolean). Tieto onko arvo mittauspiste (true) vai muualle yleistetty arvo (false).
- datanomistaja (string). Aineiston omistaja.
- paivitetty_tietopalveluun (date). Tietopalvelun tallennuspäivämäärä (yyyy-mm-dd).
- geom (GeometryPropertyType). Kohteen geometria.

Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Peltolohkorekisteri 2024

Peltolohkorekisteri

Peltolohkorekisteri on vuosittainen aineisto, joka sisältää vuosittaisella tukihakemuksella olevat peruslohkot. 

Peruslohkolla tarkoitetaan yksittäisen hakijan (pl. yhteiskäyttölohkot) viljelemää ja hänen omistuksessaan tai hallinnassaan olevaa maantieteellisesti yhtenäistä viljelyaluetta, jota rajoittaa kunnan raja, omistusoikeuden raja, tuki- tai sopimusalueen raja, vesistö, piiri- tai valtaoja, tie, metsä tai muu vastaava raja.

Tuenhakijan omistuksessa oleva maantieteellisesti, korvauskelpoisuudeltaan ja maankäyttölajiltaan yhtenäinen alue on yksi peruslohko, vaikka se muodostuisi useasta hakijan omistuksessa olevasta erillisestä rekisteritilasta.

Arvokkaiden tietoaineistojen (EU) 2023/138 määrittelyn tavoitteena on ollut varmistaa, että yhteiskunnallisesti potentiaalisimmat julkiset tiedot ovat uudelleen käytettävissä. 
Ruokavirastoa koskettaa teema paikkatieto: Viitelohkot ja Viljelylohkot

Ruokavirasto lisää vuoden 2023 tiedoista alkaen ominaisuustietoja julkaistaviin aineistoihin seuraavasti:
Peltolohkorekisteri
	- Luonnonmukainen tuotanto
        - Kaltevuus, ha (Peruslohkolla olevat kaltevat alat, kaltevuus Manner Suomessa yli 15 % ja Ahvenanmaalla yli 10 %)
	- Pohjavesiala, ha
	- Natura-ala, ha
	- Suojakaistavaatimus (metriä), m

Aineistossa seuraavat uudet kentät:
LUOMUVILJELY: 1=kyllä tai 0=ei
KALTEVA_ALA: Peruslohkolla olevat kaltevat alat. Kaltevuus Manner Suomessa yli 15 % ja Ahvenanmaalla yli 10 %, ha
POHJAVESI_ALA: ha
NATURA_ALA: ha
SUOJAKAISTA_M: Peruslohkon suojakaistavaade, metriä

Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/tuet/maatalous/oppaat/hakuoppaat/peltotukiopas/peltotukien-hakuopas-2024.pdf

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Maskun kunnan ostolaskut 7-12/2024

Aineisto sisältää Maskun kunnan eri vastuualueiden palvelujen, aineiden, tarvikkeiden ja tavaroiden, investointien sekä vuokrien ostolaskutiedot. Ostolaskudatasta on poistettu maksetut avustukset ja henkilötietoja sisältävät ostolaskut. Aineistoissa on mukana myös ulkoisella rahoituksella rahoitetut hankinnat.

Organization: Masku
Turun luonnonsuojelualueet

Tasolla esitetään seuraavat luonnonsuojelulailla suojellut kohteet:

* Luonnonsuojelualueet
* Lehtojensuojelualueet
* Erityissuojeltu lajisto (Turku ja Kaarina)
* Luontotyypit (Turku ja Kaarina)

Julkaistut tasot: 

WFS-rajapinta:

* GIS:Luonnonsuojelualueet
* GIS:Erityissuojeltu_lajisto
* GIS:Luontotyypit

OGC API -rajapinta:

* Luonnonsuojelualueet
* Erityissuojeltu lajisto
* Luontotyypit


Lisätiedot:

* [Avoimet paikkatietorajapinnat](https://www.turku.fi/tietoa-turusta/kartat-ja-paikkatieto#anchor-paikkatiedon-avoimet-rajapintapalvelut-ja-aineistot)
* [Turun luonnonsuojelualueet](https://www.turku.fi/ulkoilu-ja-retkeily/luonnonsuojelualueet)


Organization: Turku
Rantasalmi 2040 Delfoi-tutkimuksen osallistujakokemuksen arviointi

Tämä tietoaineisto sisältää Rantasalmi 2040 Delfoi-tutkimuksen osallistujakokemuksen arviointitutkimuksen tulokset. Tutkimus toteutettiin syyskuussa 2025 palautekyselynä (3.-14.9.2025), johon vastasi 41 henkilöä 65:stä tutkimukseen osallistuneesta panelistista (vastausprosentti 63,1%).
Aineisto analysoi argumentatiivisen Delfoi-menetelmän toimivuutta pienen kunnan strategisessa suunnittelussa ja kansalaisosallistamisessa. Tutkimuksessa arvioitiin osallistujien kokemuksia kolmikierrokseisesta Delfoi-prosessista, jossa käsiteltiin kymmentä tulevaisuusteesiä Rantasalmen kehittämisestä vuoteen 2040.
Tutkimusdata koostuu kvantitatiivisista mittareista (Likert-asteikkokysymykset) ja kvalitatiivisista vapaista kommenteista. Aineisto sisältää tietoja osallistujien taustoista, motivaatiosta, oppimiskokemuksista, menetelmän arvioinnista sekä tulevaisuuden osallistumishalukkuudesta.
Erityispiirteenä aineistossa on 120 spontaanisti syntyneen toimenpide-ehdotuksen analyysi, joka osoittaa osallistujien aktiivisuuden perinteisen Delfoi-rakenteen ulkopuolella. Tutkimus tarjoaa arvokasta tietoa Delfoi-menetelmän soveltuvuudesta suomalaiseen kuntakontekstiin ja digitaalisen osallistamisen haasteista.
Laatutiedot: Tutkimus noudattaa tieteellisiä standardeja kvantitatiivisessa ja kvalitatiivisessa analyysissä. Vastausprosentti (63,1%) on tyydyttävä, mutta pieni otoskoko (n=41) rajoittaa tulosten yleistettävyyttä.
Rajoitteet: Aineisto edustaa vain yhtä pientä kuntaa ja yhdenlaista Delfoi-sovellusta.

Organization: Rantasalmi
Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokituksen ja Palvelutietovarannon luokittelutietojen vastaavuudet

Tämän data-aineiston päivittäminen on keskeytetty resurssisyistä. Mikäli aiot hyödyntää aineistoa, ota yhteyttä osoitteeseen ptv-tuki@dvv.fi lisäohjeita varten. 

Kunnilla on velvollisuus raportoida taloustietonsa Valtiokonttorille kuntien ja kuntayhtymien palveluluokituksen (entinen JHS 200) mukaisesti. Vastaavasti kuntien tulee kuvata palvelunsa Palvelutietovarantoon ja antaa palvelukuvauksille palvelua kuvaavat luokittelutiedot (palveluluokka, kohderyhmä ja asiasanat). 

Nämä kaksi luokitusta on sovitettu aineistossa yhteen. Kutakin Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokituksen palvelua vastaa PTV-metatietojen kokonaisuus, joka muodostuu palveluluokasta, kohderyhmästä ja asiasanoista. 

Aineisto on tuotettu yhteistyössä Digi- ja väestötietoviraston, Kuntaliiton ja Kuntien Tieran kesken. Aineiston avulla kuntien ja kuntayhtymien on mahdollista hyödyntää PTV-dataansa osana talousraportointia, tilastointia tai palvelusuunnittelua. 



Organization: Digi- ja väestötietovirasto (DVV)
Hyvinvointialueiden ja hyvinvointiyhtymien palveluluokituksen ja Palvelutietovarannon luokittelutietojen vastaavuudet

Tämän data-aineiston ylläpito on keskeytetty resurssisyistä. Mikäli aiot hyödyntää aineistoa, ota yhteyttä osoitteeseen ptv-tuki@dvv.fi lisäohjeita varten.

Hyvinvointialueilla ja hyvinvointiyhtymillä on velvollisuus raportoida taloustietonsa Valtiokonttorille Hyvinvointialueiden ja hyvinvointiyhtymien palveluluokituksen (entinen JHS 200) mukaisesti. Vastaavasti hyvinvointialueiden tulee kuvata palvelunsa Palvelutietovarantoon ja antaa palvelukuvauksille palvelua kuvaavat luokittelutiedot (palveluluokka, kohderyhmä ja asiasanat).

Nämä kaksi luokitusta on sovitettu aineistossa yhteen. Kutakin Hyvinvointialueiden ja hyvinvointiyhtymien palveluluokituksen palvelua vastaa PTV-metatietojen kokonaisuus, joka muodostuu palveluluokasta, kohderyhmästä ja asiasanoista.

Aineisto on eriytetty omaksi datasetikseen Kuntien ja kuntayhtymien palveluluokituksen ja Palvelutietovarannon luokittelutietojen vastaavuudet -aineistosta, joka tuotettiin yhteistyössä Digi- ja väestötietoviraston, Kuntaliiton ja Kuntien Tieran kesken. Aineiston avulla hyvinvointialueiden ja hyvinvointiyhtymien on mahdollista hyödyntää PTV-dataansa osana talousraportointia, tilastointia tai palvelusuunnittelua.

Organization: Digi- ja väestötietovirasto (DVV)
Laserkeilausaineisto 0,5 p (2008-2019)

Valtakunnallinen laserkeilausaineisto, jota on tuotettu (2008-2019) ennen kansallista laserkeilausohjelmaa. Aineiston alkuperäinen pistetiheys on 0,5 pistettä/m².

Laserkeilausaineisto on maanpintaa ja maanpinnalla olevia kohteita kuvaava kolmiulotteinen pistemäinen aineisto. Jokaisella pisteellä on x, y ja z koordinaattitieto.

Laserkeilausaineistoa on saatavilla koko Suomesta. Tuote on avointa aineistoa. 

Vuodesta 2020 eteenpäin tuotetaan laserkeilausohjelman mukaista laserkeilausaineistoa. Keilausohjelman mukaisen uuden ’Laserkeilausaineisto 5 p’ – tuotekuvaus https://www.maanmittauslaitos.fi/kartat-ja-paikkatieto/asiantuntevalle-kayttajalle/tuotekuvaukset/laser-scanning-data-5-p .

Uudesta Laserkeilausaineisto 5 p:stä luodaan harvennettu avoin aineisto: Laserkeilausaineisto 0,5 p (2020-). Tuotekuvaus https://www.maanmittauslaitos.fi/kartat-ja-paikkatieto/asiantuntevalle-kayttajalle/tuotekuvaukset/laserkeilausaineisto-05-p . Kyseinen aineisto vastaa ominaisuuksiltaan Laserkeilausaineisto 2008 – 2019 -tuotetta.

Organization: Maanmittauslaitos
Helsingin taidemuseon prosenttirahahankkeet

Aineisto sisältää Helsingin taidemuseon (HAM) prosenttirahahankkeet vuodesta 1992 lähtien. Taulukosta löytyy taiteilija, teoksen nimi, valmistumisvuosi, paikka (koulu, terveyskeskus, tms.), katusoite sekä kaupunginosatieto.

Helsingin taidemuseon kokoelmat karttuvat museon omilla hankinnoilla, saaduilla lahjoituksilla sekä julkisissa rakennushankkeissa sovellettavan prosenttirahaperiaatteen avulla.

Tags: hankkeet, kokoelmat, prosenttirahahankkeet, taide
Organization: Helsingin kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala
Melun ekvivalenttitaso (päivä) maantiet ja kadut

Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja.

Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta).

Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla.

Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein.

Väyläviraston avoimissa palveluissa melutietoja on julkaistu vuosilta 2017 sekä 2022.

Organization: Väylävirasto
Melun ekvivalenttitaso (päivä) rautatiet

Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja.

Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta).

Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla.

Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein.

Väyläviraston avoimissa palveluissa melutietoja on julkaistu vuosilta 2017 sekä 2022.

Organization: Väylävirasto
Melun ekvivalenttitaso (yö) rautatiet

Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja.

Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta).

Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla.

Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein.

Väyläviraston avoimissa palveluissa melutietoja on julkaistu vuosilta 2017 sekä 2022.

Organization: Väylävirasto
Melun ekvivalenttitaso (yö) maantiet ja kadut

Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja.

Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta).

Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla.

Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein.

Väyläviraston avoimissa palveluissa melutietoja on julkaistu vuosilta 2017 sekä 2022.

Organization: Väylävirasto
Kauniaisten lukioiden yhteishaun tulokset

Excel-tiedostossa on Kauniaisten suomen- ja ruotsinkielisten lukioiden yhteishaun tulokset vuosilta 2006-2022. Aineisto sisältää ensisijaisesti hakeneiden, aloituspaikkojen ja valittujen lukumäärät sekä sisäänpääsyrajat (alin keskiarvo).

Huom: Tiedoissa on aukkoja vuosien 2006-2009 ja 2011 kohdilla.

Vuodesta 2014 eteenpäin data on saatavissa Opetushallituksen ylläpitämästä [Vipunen-palvelusta](https://vipunen.fi/).

Tags: koulutus, lukiot
Organization: Kauniaisten kaupungin sivistystoimi
Maastokartta (rasteri)

Maastokartta on koko Suomen kattava maastoa kuvaava aineisto. Sen keskeisimpiä elementtejä ovat liikenneverkko, rakennukset ja rakenteet, nimistö, vesistöt, maankäyttö ja korkeussuhteet.

Maastokartan tarkemmat tasot käsittävät samat karttakohteet ja karttamerkit samoin kuvattuina kuin tutussa peruskartassa. Peruskarttarasteri soveltuu käytettäväksi mm. maankäytön suunnittelun pohjakartaksi, retkeily- ja ulkoilukäyttöön mobiililaitteissa sekä erilaisissa luontoon liittyvissä Internet-palveluissa.

Siirryttäessä maastokartan yleispiirteisempiin kartta-aineistoihin, esitettävien kohteiden ja karttamerkkien määrä ja esitystapa muuttuvat. Yleistetyt pienimittakaavaiset maastokarttarasterit soveltuvat lähestymiskartaksi esimerkiksi mobiililaitteissa tai Internet-palveluissa.

Tuote on avointa aineistoa.

Organization: Maanmittauslaitos
Liikennemerkein etuajo-oikeutetut seutu- ja yhdystiet

Aineistossa on liikennemerkein etuajo-oikeutetut seutu- ja yhdystiet. Aineisto on ollut käytössä Väyläviraston Etuajo-oikeutetut tiet -karttapalvelussa, joka poistui käytöstä vuoden 2022 lopussa. Aineisto on päivitetty syyskuussa 2025.

Etuajo-oikeutetuksi tieksi merkitseminen ei tarkoita sitä, että muut tiet voisivat sisältää tasa-arvoisia risteyksiä. Sellaisia ei ole maanteillä. Merkintä takaa sen, että pidemmällä matkalla tie ei ole alisteinen toisen maantien suhteen ja toisaalta sisältää ajoradalle pysäköimisen kiellon, mikä sisältyy myös B1-liikennemerkkiin.

Aineisto ei ole Velho-järjestelmästä.

Organization: Väylävirasto
Rantasalmi 2040 delfoitutkimuksen teesikohtaiset analyysit

Rantasalmi 2040 -aineisto sisältää Delfoi-tutkimuksen tulokset, jossa 65 asiantuntijaa arvioi Rantasalmen kunnan tulevaisuuden kehityssuuntia vuoteen 2040. Tutkimuksessa analysoitiin 10 skenaariota kolmessa kierroksessa elokuussa 2025, käyttäen 7-portaista Likert-asteikkoa todennäköisyyden ja toivottavuuden arviointiin.
Aineisto koostuu kvantitatiivisista arvoista (keskiarvot, prioriteetit, keskihajonnat) sekä 373 laadullisesta kommentista (88 000 merkkiä). Osallistujat edustivat yhdeksää sidosryhmää: kuntalaiset, yritykset, nuoret, luottamushenkilöt, muuttoa harkitsevat, matkailijat, kausiasukkaat, kunnan työntekijät ja muut sidosryhmät.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tukea Rantasalmen kuntastrategiaa tarjoamalla tutkimuspohjaista tietoa tulevaisuuden kehityssuunnista. Keskeiset teemat käsittelivät kuntarahoitusta, kaupungistumista, palvelutuotantoa, luonnonresursseja, monipaikkaisuutta, sosiaalisia innovaatioita, kestävyyttä, kansainvälisyyttä, virtuaalista kuntalaisuutta ja osallisuutta.
Rajoitteena on 15 vuoden ennustejakso sekä paikallinen fokus. Laatu on korkea: 71-77% vastausprosentti teesikohtaisesti ja poikkeuksellisen aktiivinen kommentointi (70-83%).

Organization: Rantasalmi
Potentiaaliset viemäröintialueet 2013

Varsinais-Suomen ELY-keskus on tehnyt selvityksen Lounais-Suomen viemäröintialueiden laajentamisesta. Selvityksessä on tiettyjen kriteerien ja laskentaperusteiden mukaan  arvioitu, millä alueilla viemäröinti olisi kiinteistökohtaisiin järjestelmiin verrattuna kannattava vaihtoehto. Priorisoinnin avulla näistä alueista on nostettu tärkeimmät, joiden viemäröinti tulisi toteuttaa kiireellisimmin.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Satakunnassa kartoitetut suot 2012-2013

Varsinais-Suomen ELY-keskuksen Satakunnan soiden moninaiskäytön selvitys -hankkeessa vuosina 2012-13 kartoitetut suot. Soista tehtiin suoluontotyyppikartoitus, ja lisäksi kerättiin tietoja alueen muuttuneisuudesta ja erityisistä luontoarvoista. Hankkeesta lisätietoja www.ymparisto.fi/los/satasuo

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Kotkan pohjakartta

Kotkan ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto sisältää maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja.

Kartasto on tuotettu ilmakuvakartoitusten, maastomittausten, digitoinnin ja rakennusvalvonnan edellyttämien toimenpiteiden kautta.

Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa ja se sisältää mm. kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistön, vesistön sekä muita kohteita.

Kartasto on ETRS-GK27FIN-koordinaattijärjestelmässä.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto