AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Uudenmaan asunnot talotyypin ja valmistumisvuoden mukaan 31.12.2010-

Uudenmaan asunnot talotyypin ja valmistumisvuoden mukaan 31.12.2010 alkaen.

Aluejako vastaa tilastovuotta seuraavan vuoden tammikuun 1. päivän tilannetta. Vuoden 2009 alussa lounaisosa Sipoon kunnasta (nyk. Östersundomin alue) sekä niin sanottu Västerkullan kiilan alue Vantaan kaupungista liitettiin osaksi Helsinkiä. Tämä tulee ottaa huomioon verrattaessa tilastovuosien 2002-2007 lukuja tilastovuosien 2008- lukuihin koskien Helsinkiä, Vantaata ja Sipoota sekä summatasoja pääkaupunkiseutu ja kehysalue. Helsingin seutu on asunto- ja työmarkkina-alue.

##Kohdejoukko ja rajaus

Asunnolla eli asuinhuoneistolla tarkoitetaan keittiöllä, keittokomerolla tai keittotilalla varustettua yhden asuinhuoneen tai useampia huoneita käsittävää, ympärivuotiseen asumiseen tarkoitettua kokonaisuutta, jonka huoneistoala on vähintään 7 m2.

##Luokitukset

TALOTYYPPI: Asunnot ryhmitellään talotyypin mukaan neljään luokkaan. Erilliset pientalot sisältää 1-2 asunnon asuintalot, paritalot sekä pientaloihin verrattavat erilliset asuinrakennukset (esim. vakinaisesti asutut vapaa-ajan asunnot). Rivi- ja ketjutalot sisältää asuinrakennukset, joissa on vähintään kolme yhteen kytkettyä pientaloa. 

Asuinkerrostalot sisältää vähintään kolmen asunnon talot, joissa ainakin kaksi asuntoa sijaitsee päällekkäin ja jotka eivät kuulu edellisiin luokkiin. 

Muu tai tuntematon talotyyppi sisältää mm. liike- ja toimistorakennuksissa olevat asunnot sekä rakennukset, joiden talotyyppi on tuntematon.

Tags: asuinrakennukset, asuminen, asumisoikeusasunnot, asunnot, asuntokanta, hallintaperuste, omistusasunnot, talotyyppi, vuokra-asunnot
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Näkemäprosentit

Kohdeluokalle viedään tieto niiden tieosuuksien pituus, joilla näkemäpituus ylittää 150 metriä summataan yhteen ja lasketaan montako prosenttia summa on tieosan koko pituudesta. Vastaavasti lasketaan 300 ja 460 metriä ylittävien näkemien prosenttiosuudet. Varsinaiset mittaustulokset löytyvät kohdeluokasta Näkemäpituus.

Tieto syntyy tiehankkeiden valmistumisen yhteydessä tai nopeusrajoitusten muuttuessa. Osa määrittelyistä tehdään erillisinventoinneilla. Tietojen päivitys hoidetaan keskitetysti. Päätiet ja seututiet ylläpidetään kattavasti, muut tiet vain ELY:n erikoistarpeiden mukaan. 2- ajorataisilla teillä tietoja ei ylläpidetä.

Kohdeluokka ei ole versioituva. Kattaa tiet.

Organization: Väylävirasto
Kuuden suurimman kaupungin vammaisten palvelujen vertailu

**HUOM:** Vuoden 2023 sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteiden uudistuksen jälkeen sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisvastuu siirtyi hyvinvointialueille ja Kuusikko-yhteistyö päättyi kesäkuussa 2023 sosiaali- ja terveyspalveluiden osalta. Tästä syystä tietoaineisto päättyy vuoden 2021 tietoihin.

Vammaisten palvelujen asiakasmäärät, suoritteet ja kustannukset Suomen kuudessa suurimmassa kaupungissa vuosina 2004-2021.

Aineistoon on vuodesta 2017 alkaen yhdistetty [kehitysvammahuollon vertailu](https://hri.fi/data/dataset/kuuden-suurimman-kaupungin-kehitysvammahuollon-vertailu).

Aineisto sisältää tietoja kehitysvammaisten erityishuollosta annetun lain (519/1977) sekä vammaispalvelulain (380/1987) nojalla vammaisille järjestetyistä palveluista Suomen kuudessa suurimmassa kaupungissa. Kehitysvammaiset henkilöt voivat saada kunnan järjestämiä palveluja myös muiden ensisijaisten lakien perusteella, esimerkiksi sosiaalihuoltolain (1301/2014) nojalla. Pääsääntöisesti aineisto ei sisällä tietoja näiden muiden ensisijaisten lakien perusteella myönnetyistä palveluista. Poikkeuksena tähän ovat kuljetuspalvelujen tiedot, joihin on sisällytetty myös sosiaalihuoltolain mukaiset kuljetuspalvelut. Lisäksi Turun tiedoissa on mukana sosiaalihuoltolain mukaisia palveluja. Kehitysvammaisille myönnetään palveluja myös vammaispalvelulain (380/1987) perusteella, ja nämä palvelut sisältyvät aineistossa vammaispalvelujen osuuteen. Tiedonkeruuseen sovitut määritelmät löytyvät tiedoston välilehdiltä. Lisätietoja palvelujen organisoimisesta kunnissa löytyy Kuusikko-työryhmän kokoamasta raportista kuusikkokunnat.fi.

Mukana olevat palvelukokonaisuudet ovat henkilökohtainen apu, avohuollon palvelut (kuljetuspalvelut, asumista tukevat palvelut sekä työ- ja päivätoiminta), ympärivuorokautiset asumispalvelut, kehitysvammaisten perhehoito ja kehitysvammaisten laitoshoito.

Kuutoskaupungit muodostuvat Suomen kuudesta väkiluvultaan suurimmasta kaupungista. Väestömäärän mukaisessa järjestyksessä kuutoskaupunkeihin kuuluvat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Oulu ja Turku. Kuusikko-työryhmissä vertaillaan kaupunkien sosiaali- ja terveyspalveluja, työllisyyspalveluja sekä varhaiskasvatuspalveluja. Tiedot asiakasmääristä, suoritteista, henkilöstöstä ja kustannuksista on pääasiassa koottu kuntien omista tietojärjestelmistä ja tilinpäätöksistä. Kaupunkien asiantuntijat sopivat tiedonkeruulle mahdollisimman yhdenmukaiset määritelmät ja toteuttavat tiedonkeruun käytännössä.

Tags: sosiaalihuolto, sosiaalipalvelut, vammaiset, vammaispalvelut
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Espoon verkkomalli

Espoon verkkomalli on ilmakuvien perusteella tuotettu visuaalinen kaupunkimalli. Verkkomalli kattaa koko Espoon ja Kauniaisen ja kuvaa kaupunkeja kesän 2017 tilanteessa. Verkkomallia ei ylläpidetä. 

Verkkomalli on tuotettu yli 22 000 kuvasta, joiden maastoerottelukyky on noin 10cm/pikseli. Malli on saatavana 2*2km latausruuduissa (ZIP-pakattu) kahdessa eri formaatissa: OBJ ja COLLADA.

Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK25 (EPSG:3879) ja korkeusjärjestelmä N2000. Valeorigo on N:6680412, E:25481691.

Tiedostot ovat ladattavissa ruuduittan Espoon kaupungin karttapalvelusta. 

Huom! Latauspakettien tiedostokoot ovat huomattavan suuria, joten lataukset saattavat kestää.

Aineisto sopii Espoon kaupungin visuaaliseen esittämiseen kolmiulotteisesti. Se ei kuitenkaan sisällä ominaisuustietoja. Espoon ominaisuustietoja sisältävä, CityGML-standardin mukainen kaupunkimalli on kuvattu [täällä](https://hri.fi/data/dataset/espoon-3d-kaupunkimalli).

Organization: Espoon kaupungin kaupunkiympäristön toimiala
Tiesäähavainnot

Aineisto sisältää Liikenneviraston tiesääjärjestelmän tuottamia tietoja tiestöllä vallitsevasta kelistä ja säästä. Teiden varsilla on lähes 500 keliä ja säätä havainnoivaa tiesääasemaa. Eniten asemia on rannikkoseudulla ja eteläisessä Suomessa. Tiesääasemilta saadaan tietoja 10-15 min välein erilaisilta tienpinta-antureilta tien pinnan oloista sekä meteorologisilta antureilta vallitsevasta säästä. Tiesääasemien sijainnista johtuen sääanturitietojen luotettavuus ja tiedon vertailtavuus asemien kesken on heikompi kuin Ilmatieteen laitoksen säähavaintoasemien tiedoilla, jotka on sijoitettu meteorologisesti edustavimpiin paikkoihin. Tiesääasemilla pääpaino on kelin mittaus ja asemat on siksi sijoitettu eri metodein kuin säähavaintoasemat.

Organization: Ilmatieteen laitos
Turun ammattikorkeakoulun ostot 2024

Aineisto sisältää Turun ammattikorkeakoulun palvelujen, aineiden, tarvikkeiden ja tavaroiden ostot vuodelta 2024. Aineistoissa on mukana myös ulkoisella rahoituksella (mm. kansallinen ja kansainvälinen hankerahoitus) rahoitetut hankinnat. Aineistosta on poistettu yksityishenkilöille maksetut laskut.

Organization: Turun ammattikorkeakoulu Oy
Turun Maastokartta ilman korkeuskäyriä

Turun maastokartta ilman korkeuskäyriä.

WMS-rajapinta:

* Turun maastokartta riisuttu

Lisätiedot:

* [Avoimet paikkatietorajapinnat](https://www.turku.fi/tietoa-turusta/kartat-ja-paikkatieto#anchor-paikkatiedon-avoimet-rajapintapalvelut-ja-aineistot)

Organization: Turku
Naantalin kaupungin ostolaskut 2024

Tietoaineistossa on Naantalin kaupungin ostolaskut vuodelta 2024. 

Vuoden 2024 ostolaskudatasta on jätetty pois tasetilejä sekä kaupungin sisäisiä eriä. Aineistoista on tietosuojan takia piilotettu yksityisten elinkeinonharjoittajien nimet ja y-tunnukset. 

Huomioitavaa, ettei ostolaskudatassa näy mahdollisia kirjanpitoon myöhemmin tehtyjä tili- tai kustannuspaikkaoikaisuja. 

Organization: Naantali
Nimistö

Maanmittauslaitoksen nimistöaineisto on saatavilla rajapintapalveluina ja tiedostotuotteina. Rajapintatuotteet ja tiedostotuotteet koostuvat paikannimituotteista ja karttanimituotteista.

Paikannimituotteet sisältävät tiedot noin 800 000 nimetystä paikasta ja niiden erikielisistä nimistä. Paikan tietoja ovat muun muassa paikan tyyppi, tasosijainti ja korkeus merenpinnasta, ja nimen tietoja ovat muun muassa sen Kotimaisten kielten keskuksessa tarkistettu kirjoituasu sekä kieli (suomi, ruotsi, pohjoissaame, inarinsaame tai koltansaame). Paikannimituotteissa jokainen paikka ja sen nimi tai nimet ovat vain kertaalleen.

Karttanimituotteet sisältävät Maanmittauslaitoksen yhdeksään vakiokarttatuotteeseen valitut paikannimet ja niiden kartografisen esittämisen tiedot. Tietoja ovat nimen sijoittelutiedot, kuten karttatekstin vasemman alanurkan koordinaatit, tekstin suuntaus ja taivutus, sekä typografiset tiedot, kuten tekstin kirjasinlaji, -koko ja -väri. Paikan, esimerkiksi joen, nimi voi esiintyä karttanimenä useampaan kertaan samassa karttatuotteessa.

Tuote on avointa aineistoa.

Organization: Maanmittauslaitos
Siilinjärven kunta ostolaskut 2023

Aineisto sisältää Siilinjärven kunnan palvelujen, aineiden, tarvikkeiden ja tavaroiden ostot sekä kuntien kirjanpidossa tiliryhmiin Vuokrakulut ja Muut toimintakulut kuuluvat ostot. Aineistosta on poistettu yksityishenkilöille maksetut laskut ja yksityishenkilöiden muodostamat yhteisöt, joilla ei ole y-tunnusta. Aineistoon on jätetty muut y-tunnuksettomat laskut (ulkomaiset toimittajat sekä yhdistykset ja tiekunnat joilla ei ole tunnusta). Rajausten vuoksi summia ei voi verrata tilinpäätöksiin. Aineiston julkaisemisessa on soveltuvilta osin noudatettu Kuntaliiton julkaisemaa Kuntien ja kuntayhtymien ostolaskudatan avaamisen ohjetta ja palveluluokituksen karkeistusta. Kirjanpidon tilinumerot ja nimet on asetuksella annetusta poiketen kunnan oman tilikartan mukaiset. Tiedot on poimittu kunnan ostoreskontrasta. Veloituslaskut näkyvät aineistossa positiivisina arvoina. Negatiiviset arvot kertovat, että kyseessä on hyvityslasku. Yksittäisen laskun tietoja voi olla useammalla rivillä, mikäli lasku on sisältänyt useammalle kustannuspaikalle tai useammalle kirjanpitotilille kirjattuja suoritteita. Laskusta on mainittu bruttosumma, veroton summa ja veron osuus

Organization: Siilinjärven kunta
Pohjois Savon hyvinvointialueen ostolaskudata 2024

Pohjois-Savon hyvinvointialue avaa ostolaskudatansa avoindata.fi -palvelussa. Uusin data julkaistaan tilinpäätöksen valmistuttua.

Datasta on poistettu maksetut avustukset, palvelusetelihankinnat, sekä henkilötietoja sisältävät ostolaskut tietosuojan vuoksi. Tehtyjen rajausten vuoksi summia ei voi verrata suoraan hyvinvointialueen talousarvioon tai toteutuneisiin kustannuksiin. Aineisto on poimittu rivitasolla, jolloin laskukohtainen yhteissumma saadaan laskemalla saman DocId-arvon sisältävät rivit yhteen.

Organization: Pohjois-Savon hyvinvointialue
Helsingin seudun muuttoliike lähtö- tai kohdealueen mukaan

Helsingin seudun tulo-, lähtö- ja nettomuutto tulo- ja kohdealueen mukaan vuodesta 1976 alkaen.

##Aluerajat

Helsingin seudun muodostavat neljä pääkaupunkiseudun kuntaa Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen ja kymmenen kehyskuntaa Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo Tuusula ja Vihti. Helsingin seutu on asunto- ja työmarkkina-alue.

Huom. Tässä taulukossa vuoteen 1993 saakka seutuun kuuluuu kahdeksan kehyskuntaa, Mäntsälä ja Pornainen ovat mukana vuodesta 1994 alkaen.

Etelä-Suomen maakunnat tässä taulussa: Ahvenanmaa, Uusimaa, Varsinais-Suomi, Kanta-Häme, Päijät-Häme, Satakunta, Etelä-Karjala, Kymenlaakso ja Pirkanmaa.

##Kohdejoukko ja rajaus

Väestörekisterikeskus (VRK) kerää keskitetysti kaikki väestönmuutoksia - syntymää, kuolemaa, avioliiton solmimista ja avioeroa sekä muuttoliikettä - koskevat ilmoitukset. Väestörekisterikeskus saa muutosilmoitukset väestörekisterin pitäjiltä, maistraateilta, tuomioistuimilta ym. Väestörekisterikeskus käsittelee ja tarkistaa aineiston sekä päivittää väestötietojärjestelmänsä (jota 1.11.1993 asti kutsuttiin väestön keskusrekisteriksi). Väestörekisterikeskus lähettää viikoittain, järjestelmän päivityksen jälkeen, väestönmuutostiedot konekielisessä muodossa Tilastokeskukselle, missä tiedot muokataan tilastollista käyttöä varten ja tulostetaan tilastotaulukoiksi.

Tilastoyksikkönä on muutto (ei muuttaja). Alueelle tapahtuvasta muutosta käytetään nimitystä tulomuutto ja alueelta pois suuntautuvaa muuttoa kutsutaan lähtömuutoksi.

Väestönmuutostilastoista laskettu väestönmuutostieto poikkeaa väestörakennetilaston vastaavasta tiedosta, koska kaikkia muuttoja ei ole voitu tilastoida ja väkilukua korjataan muiden tietojen perusteella.

##Tietojen luotettavuus

Tiedot henkilöiden asuinpaikasta saadaan väestötietojärjestelmään muuttoilmoituksen kautta.

Tags: lähtömuutto, muuttoliike, muuttosuunta, muuttovoitto, nettomuutto, tulomuutto, väestö, väestönmuutokset
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Uudenmaan rakennukset käyttötarkoituksen, valmistumisvuoden ja kerrosalan mukaan 31.12.

Helsingin seudun rakennukset käyttötarkoituksen ja rakennusvuoden mukaan 31.12.2010 alkaen. Aineisto sisältää tietoa rakennuksista (lukumäärä, kerrosala) käyttötarkoituksen / kerrosluvun ja rakennusvuoden mukaan

##Aluerajat

Summatasoina taulukossa ovat pääkaupunkiseutu, kehysalue, Helsingin seutu, Uusimaa ja Suomi. Aluejako vastaa tilastovuotta seuraavan vuoden tammikuun 1. päivän tilannetta. Vuoden 2009 alussa lounaisosa Sipoon kunnasta (nyk. Östersundomin alue) sekä niin sanottu Västerkullan kiilan alue Vantaan kaupungista liitettiin osaksi Helsinkiä. Tämä tulee ottaa huomioon verrattaessa tilastovuosien 2002-2007 lukuja tilastovuosien 2008- lukuihin koskien Helsinkiä, Vantaata ja Sipoota sekä summatasoja pääkaupunkiseutu ja kehysalue. Helsingin seutu on asunto- ja työmarkkina-alue.

##Kohdejoukko ja rajaus

Rakennuksella tarkoitetaan erillistä, sijaintipaikalleen kiinteästi rakennettua tai pystytettyä, omalla sisäänkäynnillä varustettua rakennelmaa, joka sisältää eri toimintoihin tarkoitettua katettua ja yleensä ulkoseinien tai muista rakennelmista (rakennuksista) erottavien seinien rajoittamaa tilaa. 

Rakennuksen kerrosalaan luetaan kerrosten pinta-alat ja se ullakon tai kellarikerrosten ala, jossa on asuin- tai työhuoneita tai muita rakennuksen pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaisia tiloja. Kerrosala on vaakasuora pinta-ala, jota rajoittavat kerrosten seinien ulkopinnat tai niiden ajateltu jatke ulkoseinien pinnassa olevien aukkojen ja koristeosien osalta.

Rakennuksen tilavuus lasketaan Suomen standardoimisliiton standardin SFS 2460, RT 120.12 mukaisesti.

##Luokitukset

KÄYTTÖTARKOITUS määräytyy sen mukaan, mihin suurinta osaa rakennuksen kerrosalasta käytetään. Rakennustilastoissa käytetyt pääryhmät ovat asuinrakennukset, liikerakennukset, toimistorakennukset, liikenteen rakennukset, hoitoalan rakennukset, kokoontumisrakennukset, opetusrakennukset, teollisuusrakennukset, varastorakennukset, palo- ja pelastustoimen rakennukset, muut rakennukset. Rakennusluokitus on esitetty Tilastokeskuksen käsikirjassa Rakennusluokitus 1994.

Kaikkia rakennusluokituksen luokkia ei ole luettu mukaan Tilastokeskuksen rakennuskantaan. Vuoden 2000 tilastoista lähtien on rakennusten tilastointiperusteita muutettu siten, että vakinaisesti asutut vapaa-ajan asunnot on luokiteltu asuinrakennusten luokkaan erilliset pientalot. 

Rakennuskantatilastoon ei pääsääntöisesti sisälly kesämökit eikä mm.  maatalousrakennukset. Asuinrakennukset on jaoteltu alaryhmiin erilliset pientalot, rivi- ja ketjutalot, asuinkerrostalot alle 4 kerrosta ja asuinkerrostalot 4 + kerrosta.

RAKENNUSVUODELLA tarkoitetaan vuotta, jona rakennus valmistui käyttökuntoon. Jos rakennusvuosi on aikaisempi kuin 1980, on rakennusvuodeksi voitu ilmoittaa peruskorjausvuosi.

Tags: asuinrakennukset, kerrosala, kerrosluku, rakennuksen-käyttötarkoitus, rakennukset, valmistumisvuosi
Organization: Helsingin kaupunginkanslia
Liedon kaupungin ostolaskut 2023

Aineisto sisältää Liedon kaupungin ostolaskut. Aineistossa on mukana Liedon kaupungin kaikkien toimialojen ostolaskutiedot. Tietosuojalain perusteella laskuaineistosta on poistettu yksityishenkilöiden laskut ja toiminimet on anonymisoitu.

Aineisto sisältää seuraavat saraketiedot: kuntanumero, Kunnan nimi (Liedon kaupunki), Kunnan Y-tunnus, Tositenumero, Toimittajan nimi, Toimittajan Y-tunnus, Laskun summa ilman alv:ia, Tositepäivämäärä, Tilinumero, Tilin nimi, Palveluluokka, Palveluluokan nimi, Kustannuspaikka, Kustannuspaikan nimi

Organization: Lieto
Liedon kaupungin ostolaskut 2024

Aineisto sisältää Liedon kaupungin ostolaskut. Aineistossa on mukana Liedon kaupungin kaikkien toimialojen ostolaskutiedot. Tietosuojalain perusteella laskuaineistosta on poistettu yksityishenkilöiden laskut ja toiminimet on anonymisoitu.

Aineisto sisältää seuraavat saraketiedot: kuntanumero, Kunnan nimi (Liedon kaupunki), Kunnan Y-tunnus, Tositenumero, Toimittajan nimi, Toimittajan Y-tunnus, Laskun summa ilman alv:ia, Tositepäivämäärä, Tilinumero, Tilin nimi, Palveluluokka, Palveluluokan nimi, Kustannuspaikka, Kustannuspaikan nimi


Organization: Lieto
Pohjois-Savon maakuntakaavayhdistelmä yhtenäisessä tietomallissa

Aineisto sisältää Pohjois-Savon voimassa olevat maakuntakaavat. Aineiston on tuottanut Pohjois-Savon liitto. 

Pohjois-Savossa on voimassa kaavamerkintöjä kolmesta maakuntakaavasta: Kuopion seudun maakuntakaava (2008) Siilinjärven Yaran T/Ek 13.800 ja T/kem 13.803 merkintöjen osalta, Pohjois-Savon maakuntakaavan 2040, 1. vaihe (2019) päivityksin sekä Pohjois-Savon maakuntakaavan 2040, 2. vaihe (2025).

Lisätietoja: maakuntasuunnittelija Mikko Rummukainen, 044 714 2655, mikko.rummukainen@pohjois-savo.fi.

Aineisto on visualisoitu HAME-tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin. Lisätietoa HAME-hankkeesta: http://www.syke.fi/hankkeet/hame

Organization: Pohjois-Savon liitto
Helsingin liikenneturvallisuuskysely asukkaille

Helsingin liikenneturvallisuuskyselyn vastaukset vuosilta 2020 ja 2024. Kyselyt olivat auki kummankin vuoden syksyllä. Vuoden 2020 kyselyn on laatinut Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimiala. Vuoden 2024 kyselyn on laatinut VTT, Forum Virium Helsinki ja Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimiala.

Kyselyt tehtiin karttakyselytyökalulla. Niissä kysyttiin liikenneturvallisuuden kannalta hankalista paikoista ja kohteista, joissa vastaaja on joutunut onnettomuuteen tai läheltä piti -tilanteeseen. Lisäksi kysyttiin mielipiteitä liikenteen turvallisuudesta Helsingissä ja liikenteen turvallisuuden parantamiseen tähtäävistä toimista.  

Kyselyjen avulla saatu aineisto koostuu taulukkomuotoisesta datasta sekä pistemäisestä paikkatietoaineistosta. Paikkatietoaineisto on koordinaatistossa ETRS-GK25.

Kyselyjen kysymykset: 

- [2020 kysely](http://www.hel.fi/hel2/tietokeskus/data/helsinki/Liikenne/Helsingin liikenneturvallisuuskysely asukkaille kyselyn kysymykset ja paikkatietoaineiston selitteet.pdf)
- [2024 kysely](https://www.hel.fi/static/avoindata/kymp/Kysely_Helsingin_liikenneturvallisuudesta_2024.pdf)

Vastauksia on hyödynnetty liikenneturvallisuuden kehittämisohjelman 2022–2026 laatimisessa ja liikenneturvallisuuden kehittämisessä.

Organization: Helsingin kaupunkiympäristön toimiala
Pistemäiset tiealueen poikkileikkausvauriot

Kohdeluokka sisältää pistemäisiä vaurioita, jotka liittyvät tiealueen poikkileikkauksen eri osiin. Ojan-pohja voi olla tukossa tai kaistalla/pientareella voi olla päällysteeseen liittyviä vaurioita.

 Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy maanteiden hoitourakoista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. 

 Kohdeluokka on versioituva.

Organization: Väylävirasto
Pistemäiset puutteet

Kohdeluokassa hallitaan reaalimaailmassa (maastossa) puuttuvia pistemäisiä infrakohteita. Puutteet voidaan havaita inventoinneissa, mittauksissa tai toimistotyönä. Rumpuputki on esimerkki puuttuvasta pistemäisestä infrakohteesta.

Tietojärjestelmässä olevia puutteita ei tässä ilmoiteta vaan ne tulee lisätä järjestelmään uusina kohteina jos puutteita havaitaan. Tietojen ylläpidosta vastaa ELY -keskus. Kohdeluokka on versioituva.

Organization: Väylävirasto
Tiealueen poikkileikkaustoimenpiteet

Tiealueen poikkileikkaustoimenpiteet kohdistetaan tiealueen poikkileikkauksen kohdeluokkiin (esim. kaista, piennar, keskialue). Kaikki tiealueen poikkileikkaustoimenpiteet ovat välikohtaisia. Toimenpiteille annetaan tiealueen poikkileikkauksen kohdeluokan mukainen sijaintitarkenne (esim. kaista11, piennar12).

ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Tieto syntyy kunnossapidossa. Tiedon päivitys on jatkuvaa. 

 Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät.

Organization: Väylävirasto
Palvelualueet

Tievelhossa palvelualueet ovat tiealueella sijaitsevia alueita, joille pyritään järjestämään palveluja tienkäyttäjien tarpeiden mukaan. Palvelualueiksi tulkitaan kaikki levähdys- ja pysäköintialueet, ei ainoastaan korkeatasoisia levähdysalueita. Lisäksi kohdeluokkaan luetaan kuuluvaksi yksityiset palvelualueet sekä muut mahdolliset tienkäyttäjiä palvelevat alueet, kuten pyöräparkit sekä raskaan liikenteen tarkastusalueet.
Pysäköimis- ja levähdysalueille pyritään järjestämään palveluja tienkäyttäjien tarpeiden mukaan. Pysäköimisalue on tarkoitettu vain lyhytaikaiseen pysähtymiseen ja levähtämiseen. Levähdysalue on tarkoitettu tienkäyttäjien lepoa ja ravitsemista sekä ajoneuvojen huoltoa varten. Vähimmäisvaatimukset täyttävä levähdysalue tarjoaa pysäköimisalueella olevien palvelujen lisäksi enemmän palveluja. Korkeatasoisella alueella (palvelualue) on monipuoliset virkistäytymismahdollisuudet sekä mm. järjestetty polttoainejakelu.

Kohteisiin liittyy myös muita kohteita, kuten liikennemerkkejä ja tienvarsikalusteita.

Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. ELY:t vastaavat tiedon ajantasaisuudesta.

 Kohdeluokka on versioituva ja kattaa tiet.

Organization: Väylävirasto
Katu- ja yksityistieliittymät

Kohdeluokassa hallitaan tietoja katujen, kaavateiden tai yksityisteiden liittymistä. Katu- ja yksityistieliittymien osalta tulee hakea siihen liittyvä rakennuslupa. Rakennuslupa käsitellään ELY:jen TILU järjestelmässä. Itse rakentaminen tapahtuu yksityisen henkilön tai kunnan toimesta.

Tietoa syntyy rakentamisen yhteydessä. Hoidon urakoissa on velvollisuus seurata rakentamista sekä toimittaa tieto toteutuneesta rakentamisesta Tievelhoon. Tietoa syntyy myös ELY:jen teettämissä erillisinventoinneissa, jolloin ELY:t ovat vastuussa tiedon toimittamisessa Tievelhoon. Tiedon päivityksen yhteydessä on tärkeä, että luodaan yhteys katu- ja yksityistieliittymälupaan, jos se Tievelhossa on. 

Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet sekä kävelyn ja pyöräilynväylät.

Organization: Väylävirasto
Tienvarsimainosilmoitukset

ELY-keskusten ilmoitukset tienvarsimainosluvista. Jos maantien käyttäjille suunnatun mainoksen sijoituspaikka on asemakaavoitetun alueen ulkopuolella, tulee ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvasta mainoksesta (pysyvä tienvarsimainos) ennen mainoksen sijoittamista tehdä ELY-keskukselle ilmoitus ja saada salliva päätös.
Salliva päätös mainoksen sijoittamisesta voidaan antaa, jos mainos ei vaaranna liikenneturvallisuutta, ei aiheuta haittaa tienpidolle ja että se sopeutuu mahdollisimman hyvin ympäristöön. Lisäksi mainoksen sijoituspaikan ja ulkoasun tulee täyttää tienvarsimainnasta ja -ilmoittelusta annetun määräyksen asettamat vaatimukset.

                      ELY-keskusten keskitetty lupapalvelu myöntää mainoksiin liittyvät luvat. Tiedon päivitys tarve syntyy lupapäätöksien perusteella.

Tieto ylläpidetään keskitetysti. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa kaikki valtion omistamat tieosuudet. Myös lautat ja rampit.

Organization: Väylävirasto