AndreaBozzo/ceres-open-data-index huggingface dataset:
Monilähteisen valtakunnan metsien inventoinnin (MVMI) kartta-aineisto 2011

Metsäntutkimuslaitos (Metla) kehitti niin sanotun valtakunnan metsien
monilähteisen inventoinnin (MVMI) ja otti sen käyttöön vuonna
1990. Maastotietojen, satelliittikuvien ja muun numeerisen paikkatiedon avulla
tuotetaan kuntakohtaiset metsävara-arviot ja karttamuotoisia
metsävaratietoja. Suurimpaan osaan maata on tuotettu 6 kattavaa
karttateemajoukkoa ja Lappiin 5. Uusimmassa, vuoden 2011 inventoinnissa on 45
teemaa, puutavaralajitilavuuksien lisäksi puulajeittaiset ja
puusto-ositteittaiset biomassat. Ensimmäinen koko maan tuote valmistettiin
vuosina 1990-1994; uusimmat ovat vuosilta 2005, 2007, 2009 ja
2011. Metla päätti marraskuussa 2012 laittaa vuoden 2009 karttamuotoiset teemat
avoimesti jaettavaksi ja vuoden 2011 tulokset ovat toinen
vapaaseen jakeluun tuleva karttajoukko. Jatkossa uudet teemat
tuotetaan yhden tai kahden vuoden välein. Karttamuotoiset aineistot ovat
rasterimuodossa, 20mx20m hilassa ETRS-TM35FIN-koordinaattijärjestelmässä ja
kattavat metsätalouden maan (VMI-maaluokista metsä-, kitu- ja joutomaan). Tässä
aineistossa muu maa ja vesialueet on rajattu pois käyttäen maastotietokannan
elementtejä, jotka lähinnä vastaavat VMI:n muita maaluokkia kuin metsä-,
kitu- ja joutomaata. Aineistojen
latauspalvelu on osoitteessa http://kartta.luke.fi/

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Monilähteisen valtakunnan metsien inventoinnin (MVMI) kartta-aineisto 2013

Metsäntutkimuslaitos (Metla) kehitti niin sanotun valtakunnan metsien
monilähteisen inventoinnin (MVMI) ja otti sen käyttöön vuonna
1990. Maastotietojen, satelliittikuvien ja muun numeerisen paikkatiedon avulla
tuotetaan kuntakohtaiset metsävara-arviot ja karttamuotoisia
metsävaratietoja. Suurimpaan osaan maata on tuotettu 7 kattavaa
karttateemajoukkoa ja Lappiin 5. Uusimmassa, vuoden 2013 inventoinnissa on 45
teemaa, puutavaralajitilavuuksien lisäksi puulajeittaiset ja
puusto-ositteittaiset biomassat. Ensimmäinen koko maan tuote valmistettiin
vuosina 1990-1994; uusimmat ovat vuosilta 2005, 2007, 2009, 2011 ja
2013. Metla päätti marraskuussa 2012 laittaa vuoden 2009 karttamuotoiset teemat
avoimesti jaettavaksi ja vuoden 2013 tulokset ovat kolmas vapaaseen
jakeluun tuleva ja ensimmäinen Luonnovarakeskuksen tuottama karttajoukko.
Jatkossa uudet teemat tuotetaan yhden tai kahden vuoden välein. Karttamuotoiset
aineistot ovat rasterimuodossa, aiemmin 20m x 20m hilassa ja nyt 16m x 16m
hilassa ETRS-TM35FIN-koordinaattijärjestelmässä. Aineistot kattavat metsätalouden
maan (VMI-maaluokista metsä-, kitu- ja joutomaan). Tässä aineistossa muu maa
ja vesialueet on rajattu pois käyttäen maastotietokannan elementtejä, jotka lähinnä
vastaavat VMI:n muita maaluokkia kuin metsä-, kitu- ja joutomaata. Aineistojen
latauspalvelu on osoitteessa http://kartta.luke.fi/

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Pirkanmaan valtakunnallisesti arvokkaiksi esitetyt maisema-alueet 2014

Aineisto sisältää Pirkanmaan valtakunnallisesti arvokkaiksi esitetyt, maakunnallisesti arvokkaiden maisema-alueiden inventointitiedot.  Pirkanmaan valtakunnallisesti arvokkaiden maisema-alueiden inventoinnista vastasi Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus vuosina 2012-2013. 

Inventointi toteutettiin osana ympäristöministeriön valtakunnallisesti arvokkaiden maisema-alueiden päivitys- ja täydennysinventointia. Inventointituloksista koostettiin uusi ehdotus valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi. Inventoinnissa tarkistettiin aluevalikoima, arvoluokka sekä rajaukset vastaamaan uu-distuneita maisemanhoidon toteuttamis- ja ohjausjärjestelmiä. 

Inventoinnissa keskityttiin maaseudun kulttuurimaisemiin, erityisesti viljelymaisemiin ja muihin alkutuotannon synnyttämiin maisemiin. Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueiden arvo perustuu monimuotoiseen kulttuurivaikutteiseen luontoon, hoidettuun viljelymaisemaan ja perinteiseen rakennuskantaan. Maankäyttö- ja rakennuslaissa olevat valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet edellyttävät, että arvokkaat maisema-alueet otetaan huomioon alueiden käytössä. Ne tulee muun muassa sisällyttää maakuntakaavoihin. 

Selvitys koostuu raportista, inventointilomakkeista ja erillisistä liitekartoista, joissa on merkitty luontoarvot, rakennuskannan ikä ja maankäyttö. 

Pirkanmaan maakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet inventoitiin samanaikaisesti vuosina 2012–2013. Maakunnallisesti arvokkaiksi alueiksi ehdotetut alueet on esitelty erillisessä julkaisussa sekä paikkatietoaineistona.

Organization: Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Kauniaisten ajantasa-asemakaava

Kauniaisten ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista.  
Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Saatavana värillisenä ja mustavalkoisena.Saatavana WMS-palvelun kautta ja osa tiedoista myös WFS-palvelun kautta
Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Suomen pintageologia 1:1 000 000 OneGeology - Europe

Suomen pintageologiakartta tehtiin OneGeology Europe –projektia varten digitoimalla Suomen maaperäkartta 1:1 000 000 vuodelta 1993 ja liittämällä siihen aineistoa Fennoskandian kilven kartasta (Geological map of the Fennoscandian Shield) 1:2 000 000 vuodelta 2001 niihin kohtiin, joissa maaperäkartassa oli merkittynä kalliopaljastuma-alue. OneGeology Europe -projektin tavoitteena on luoda Euroopan kattava harmonisoitu geologinen digitaalikartta-aineisto.
Suomen pintageologiakartta-aineisto sisältää maaperä- ja kallioperäyksiköt alueina sekä Fennoskandian kilven kartan impaktikraatterit alueina ja tektoniikan viivoina. Aineisto on luokiteltu uudelleen OneGeology Europe aineistomäärittelyohjeiden mukaisesti. Viimeaikaisten radiometristen ikämääritysten perusteella karttatietokannassa olevaa kivilajiaineistoa on muokattu ja ryhmitelty uudelleen 2009-2010 yhdessä Ruotsin ja Norjan geologisten tutkimuslaitosten kanssa OneGeology Europe -projektin tarpeisiin. Kartta-aineiston käyttömittakaava on 1:1 000 000.

Organization: Geologian tutkimuskeskus
Peltolohkorekisteri 2023

Peltolohkorekisteri

Peltolohkorekisteri on vuosittainen aineisto, joka sisältää vuosittaisella tukihakemuksella olevat peruslohkot. 

Peruslohkolla tarkoitetaan yksittäisen hakijan (pl. yhteiskäyttölohkot) viljelemää ja hänen omistuksessaan tai hallinnassaan olevaa maantieteellisesti yhtenäistä viljelyaluetta, jota rajoittaa kunnan raja, omistusoikeuden raja, tuki- tai sopimusalueen raja, vesistö, piiri- tai valtaoja, tie, metsä tai muu vastaava raja.

Tuenhakijan omistuksessa oleva maantieteellisesti, korvauskelpoisuudeltaan ja maankäyttölajiltaan yhtenäinen alue on yksi peruslohko, vaikka se muodostuisi useasta hakijan omistuksessa olevasta erillisestä rekisteritilasta.

Arvokkaiden tietoaineistojen (EU) 2023/138 määrittelyn tavoitteena on ollut varmistaa, että yhteiskunnallisesti potentiaalisimmat julkiset tiedot ovat uudelleen käytettävissä. 
Ruokavirastoa koskettaa teema paikkatieto: Viitelohkot ja Viljelylohkot

Ruokavirasto lisää vuoden 2023 tiedoista alkaen ominaisuustietoja julkaistaviin aineistoihin seuraavasti:
Peltolohkorekisteri
	- Luonnonmukainen tuotanto
        - Kaltevuus, ha (Peruslohkolla olevat kaltevat alat, kaltevuus Manner Suomessa yli 15 % ja Ahvenanmaalla yli 10 %)
	- Pohjavesiala, ha
	- Natura-ala, ha
	- Suojakaistavaatimus (metriä), m

Aineistossa seuraavat uudet kentät:
LUOMUVILJELY: 1=kyllä tai 0=ei
KALTEVA_ALA: Peruslohkolla olevat kaltevat alat. Kaltevuus Manner Suomessa yli 15 % ja Ahvenanmaalla yli 10 %, ha
POHJAVESI_ALA: ha
NATURA_ALA: ha
SUOJAKAISTA_M: Peruslohkon suojakaistavaade, metriä

Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/tuet/maatalous/oppaat/hakuoppaat/hakuoppaat/peltotukien-hakuopas/peltotukien-hakuopas-2023/

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Taipalsaaren opaskartta

Taipalsaaren opaskartta on esitystavaltaan yleistetty opastava karttatuote. Kartan alue kattaa koko Taipalsaaren kunnan maa-alueen ja vesialueet. Kartta sisältää mm. seuraavat tiedot: nimistö, kadut, tiet, julkiset rakennukset, pientaloalueet, teollisuusalueet, metsä- ja pelto-alueet sekä kunnan rajat. Lisäksi kartassa on esitetty joitakin nähtävyyksiä. Aineistoa päivitetään jatkuvasti ja sitä ylläpidetään sähköisesti. Aineisto on saatavilla Taipalsaaren karttapalvelusta ja wms-rajapintapalvelusta.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Hauen lisääntymisaluemalli 2012

Hauen todennäköisiä lisääntymisalueita eli pienpoikasten esiintymistä kuvaava malli Suomen etelä- ja lounaisrannikolle. Hauen pienpoikasten esiintymisdata kerättiin useana vuonna VELMU- (v. 2004-2009) ja NANNUT-hankkeissa (2010) yhteensä 300 tutkimusalalta Suomen etelä- ja lounaisrannikolta. Hauenpoikasten esiintymistä kartoitettiin touko-kesäkuussa ruovikoissa sijaitsevilla tutkimusaloilla käyttäen valkolevy- ja kauha - menetelmää. Mallinnusta varten mitattiin veden näkösyvyyttä (Secchi-syvyys) ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin logistinen regressiomalli, jossa näkösyvyys selittää hauen pienpoikasten esiintymistä. Malli prediktoitiin näkösyvyyden mitatuista arvoista interpoloidulle rannikon kattavalle pinnalle ja leikattiin ruovikkojen sijaintidatalla (tulkittu satelliittikuvista).

Tämä aineisto sopii hauen lisääntymisalueiden sijainnin ja laajuuden (pienpoikasten esiintymisen) tarkasteluun Suomen etelä- ja lounaisrannikolla. Aineistoa voidaan käyttää rannikkovyöhykkeen suunnittelun, kaavoituksen yms. lisätietona, sillä lisääntymisalueiden tunteminen helpottaa osaltaan rannikkoalueen käytön suunnittelua ja suojelua.

Lisätiedot mallista: Kallasvuo, M. 2010. Coastal environmental gradients – Key to reproduction habitat mapping of freshwater fish in the Baltic Sea, Helsingin yliopisto. http://www.doria.fi/handle/10024/63103

Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Helsingin lukioiden sisäänpääsyrajat

Excel-tiedostossa on Helsingin suomen- ja ruotsinkielisten lukioiden sisäänpääsyrajat (alin keskiarvo tai pisteraja) vuodesta 2000 alkaen.

Vuodesta 2014 eteenpäin data on saatavissa myös Opetushallituksen ylläpitämästä [Vipunen-palvelusta](https://vipunen.fi/).

Tags: koulutus, lukiot
Organization: Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimiala
Radioilmoittautuminen ja VTS-alueet

Sisältää seuraavat karttatasot:

Radioilmoituspiste (Rdocal_P)
Ilmoittautumislinja (Rdocal_L)
VTS-alue (VTSArea_A)

Suluissa karttatason tekninen nimi

Organization: Liikenne- ja viestintävirasto Traficom
HELCOM öljypäästöt 1998-2006

Laittomat öljypäästöt havaittuna ilmakuvilta vuosina 1998-2006 Itämerellä. Aineisto on irroitettu Helcomin Baltic GIS -karttapalveluista. Helcomin vuosittaisista tiedoista on yhdistetty yksi kartta-aineisto.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Lukioiden saavutettavuus Varsinais-Suomessa 2013

Aineistossa on esitetty Varsinais-Suomen lukioiden saavutettavuus tieverkkoa pitkin vuonna 2013. Aineisto on Varsinais-Suomen liiton vuosina 2012–2013 keräämä ja osoitepaikantama, ja Varsinais-Suomen kuntien vuoden 2013 alussa tarkistama aineisto lukioista maakunnan alueelta. Lukioiden saavutettavuutta on aineistossa kuvattu muutaman kilometrin välein tuotetuin saavutettavuusvyöhykkein, jotka on luotu Digiroad 2011 -aineiston pohjalta.

Organization: Varsinais-Suomen liitto
Solmut ja liittymät

Aineistossa esitetään tieverkon solmukohtia sekä niihin liittyviä liittymiä. Solmut ovat pistemäisiä kohteita, jotka yhdistävät tielinkkejä. Jokaisen tielinkin molemmissa päissä on solmu. Solmupiste muodostuu aina mm.:
- Tieosan alussa ja lopussa
- Numeroitujen teiden risteyskohdassa
- Katuosuuden ja maantien rajalla (tietyypin muuttuessa)

Edellä mainittu ei koske kävely- ja pyöräteitä, joilla ei muodosteta solmuja eikä liittymiä. Liittymä- ja liityntäteiden ja ramppien liittymien katsotaan kuuluvan varsinaisten pääteiden muodostamaan solmupisteeseen. 

Solmupisteet antavat tieverkon osille maantieteellisen sijainnin ja kokoavat yhteen samassa sijainnissa kohtaavat tieosoitteet, eli kuvaavat tieverkon topologian. Risteysalueella solmun paikka ja tieosoitteet määräytyvät risteävien teiden keskilinjojen leikkauspisteen mukaan. Solmulla ei ole ajoratatietoa ja kaksiajorataisella 
tiellä solmu voi sijaita ajoratojen välissä.

Solmutyypit ovat:
1 = Normaali tasoliittymä
3 = Kiertoliittymä
4 = Y-liittymä (ns. vapaat oikeat)
5 = Eritasoliittymä (liityntämahdollisuus tieltä toiselle esim. rampin kautta)
7 = Hoitoraja (hallinnollinen luokka muuttuu)
8 = ELY-raja
10 = Moniajoratainen liittymä
12 = Liityntätie (Levähdysalueet, raskaan liikenteen tarkastuspisteet yms. rampin omaiset tiet)
13 = Tien alku/loppu
14 = Silta
15 = Huoltoaukko
16 = Yksityistie- tai katuliittymä
17 = Porrastettu liittymä
18 = Lautta

Aineistojen lähteenä on Viite. Tiedot päivittyvät kerran kuukaudessa.

Organization: Väylävirasto
Monilähteisen valtakunnan metsien inventoinnin (MVMI) kartta-aineisto 2019

Metsäntutkimuslaitos (Metla) kehitti niin sanotun valtakunnan metsien
monilähteisen inventoinnin (MVMI) ja otti sen käyttöön vuonna 1990.
Maastotietojen, satelliittikuvien ja muun numeerisen paikkatiedon avulla
tuotetaan kuntakohtaiset metsävara-arviot ja karttamuotoisia
metsävaratietoja. Suurimpaan osaan maata on tuotettu 9 kattavaa
karttateemajoukkoa ja Lappiin 8. Uusimmassa, vuoden 2019 inventoinnissa
on 45 teemaa, puutavaralajitilavuuksien lisäksi puulajeittaiset ja
puusto-ositteittaiset biomassat. Ensimmäinen koko maan tuote valmistettiin
vuosina 1990-1994; uusimmat ovat vuosilta 2005, 2007, 2009, 2011,
2013, 2015, 2017 ja 2019. Metla päätti marraskuussa 2012 laittaa vuoden 2009
karttamuotoiset teemat avoimesti jaettavaksi ja vuoden 2019 tulokset ovat
viides vapaaseen jakeluun tuleva ja neljäs Luonnovarakeskuksen tuottama
karttajoukko. Jatkossa uudet teemat tuotetaan yhden tai kahden vuoden välein.
Karttamuotoiset aineistot ovat rasterimuodossa, aiemmin 20m x 20m hilassa ja
nyt 16m x 16m hilassa ETRS-TM35FIN-koordinaattijärjestelmässä. Aineistot kattavat
metsätalouden maan (VMI-maaluokista metsä-, kitu- ja joutomaan). Tässä aineistossa
muu maa ja vesialueet on rajattu pois käyttäen maastotietokannan elementtejä,
jotka lähinnä vastaavat VMI:n muita maaluokkia kuin metsä-, kitu- ja joutomaata.
Aineistojen latauspalvelu on osoitteessa http://kartta.luke.fi/

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Ammattikoulujen saavutettavuus Varsinais-Suomessa 2013

Aineistossa on esitetty Varsinais-Suomen ammattikoulujen saavutettavuus tieverkkoa pitkin vuonna 2013. Aineisto on Varsinais-Suomen liiton vuosina 2012–2013 keräämä ja osoitepaikantama, ja Varsinais-Suomen kuntien vuoden 2013 alussa tarkistama aineisto ammattikouluista maakunnan alueelta. Ammattikoulujen saavutettavuutta on aineistossa kuvattu muutaman kilometrin välein tuotetuin saavutettavuusvyöhykkein, jotka on luotu Digiroad 2011 -aineiston pohjalta.

Organization: Varsinais-Suomen liitto
Presidentinvaalien 2012 tulokset

Kuntakohtaiset vuoden 2012 presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen tulokset on tuotettu Lounaispaikassa. Ominaisuustietojen luvut ovat prosentteja kaikista annetuista äänistä. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Palvelutason mittaus pituusprofiili 100m

Muuttujat kuvaavat päällysteen pituus- ja poikkiprofiilista laskettujen tietojen avulla päällysteen ominaisuusia. Käytetään päällystyskohteiden ohjelmointiin ja kuntotilan seurantaan. Kaikki maantiet mitataan, ei käpyjä.

Mittauskierto vaihtelee pk-luokan mukaan, vilkkaat vuosittain, muut noin 2-4 vuoden kierrolla, vuosittain kevät ja kesämittaukset. Vuosittain karkeasti 40 tkm mittauksia.

Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa päällysteyt tiet.

Kaistat on visualisoitu Ura maksimi (skanneri) -arvon mukaan erillään toisistaan päällekkäisyyden välttämiseksi, mutta sijainnit eivät vastaa kaistojen todellista sijaintia tai suhdetta toisiinsa. Kuntoluokittelu on suuntaa-antava, eikä joka kohdassa täysin vastaa käytössä olevaa kuntoluokittelua.

Organization: Väylävirasto
Helsingin kattojen lämpösäteily

Aineistossa on Helsingin kattojen lämpösäteily 30 cm pikseleissä. Helsinki kuvattiin lämpökameralla lentokoneesta maaliskuussa 2015.  Aineisto on valmistunut Decumanus-hankkeessa, ja sen on tuottanut belgialainen paikkatietopalveluihin erikoistunut yritys Eurosense. Katon lämpösäteilyyn vaikuttavat mm. katon muoto, materiaali ja alapuolisen huoneen lämpötila, jotka tulee ottaa huomioon tulosten tulkinnassa.  Aineistoon kuuluu tulkinta-avain, jota käyttäen katon ominaisuuksien perusteella voi selvittää, mitä oman katon värit tarkoittavat lämmöneristyksen laadun kannalta.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Lahdenseudun opaskartta

Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:15 000. Lahden kaupunki ylläpitää opaskartta-aineistot myös Asikkalan, Hollolan, Kärkölän ja Orimattilan alueilta. Kartta sisältää mm. seuraavat tiedot: nimistö, kadut, tiet ja rautatieyhteydet, julkiset rakennukset, kerrostaloalueet, pientaloalueet, teollisuusalueet, metsä- ja pelto-alueet sekä kunnan rajat. Lisäksi kartassa on esitetty kaupunginosien ja osa-alueiden nimet. Aineistoa päivitetään jatkuvasti.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Sinisimpukoiden esiintymistodennäköisyys Ormskärissä 2008

Kartta kuvaa sinisimpukan (Mytilus trossulus) esiintymistodennäköisyyttä Ormskärin ympäristössä Korppoossa (mitä tummempi sävy, sitä suurempi todennäköisyys).

Organization: Suomen ympäristökeskus (Syke)
Kymenlaakson maakuntakaava 2040 yhtenäisessä tietomallissa

Kymenlaakson maakuntakaava 2040 on kokonaismaakuntakaava, joka tullessaan voimaan kumoaa kaikki kaava-alueen aiempien maakuntakaavojen kaavamerkinnät ja niihin liittyvät suunnittelumääräykset. Maakuntakaavan 2040 kaava-alue on Kymenlaakson maakunnan kunnat: Hamina, Kotka, Kouvola, Miehikkälä, Pyhtää ja Virolahti. Iitin kunnan alueella jäävät voimaan aiemmat voimassa olevat maakuntakaavat. Iitin kunta siirtyy Päijät-Hämeen maakuntaan 1.1.2021.

Kymenlaakson maakuntavaltuusto hyväksyi Kymenlaakson maakuntakaavan 2040 kokouksessaan 15.6.2020. Maakuntahallitus on määrännyt MRL 201 § mukaisesti maakuntakaavan tulemaan voimaan ennen kaavan lainvoimaisuutta kokouksessaan 24.8.2020.

Aineisto soveltuu maakunnan yleispiirteiseen tarkasteluun.

Aineisto on visualisoitu HAME-tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin. Lisätietoa HAME-hankkeesta: http://www.syke.fi/hankkeet/hame.

Organization: Kymenlaakson liitto
Savitaipaleen ranta-asemakaavaindeksi

Asemakaavaindeksi sisältää lainvoiman saaneiden hyväksyttyjen asemakaavojen aluerajat. Aineisto sisältää linkin pdf:än, jossa on kaavakartta ja -määräykset.

Lisätietoja Savitaipaleen asemakaavoituksesta: https://www.savitaipale.fi/asuminen/kaavoitus

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto
Pirkanmaan arvokkaat harjualueet inventoinnin tarkistus -aineisto 2014

Arvokkaiden harjualueiden rajausten inventoinnin tarkistustyö on osa Pirkanmaalla vuosina 2012-2015 toteutettua pohjavesien suojelun ja kiviaineshuollon yhteensovittamishanketta (POSKI), joka on jatkoa osassa Pirkanmaata vuosina 1997-2000 toteutetulle POSKI-hankkeelle. Aineisto sisältää inventointityön yhteydessä läpikäytyjen arvokkaiden harjualueiden uudet rajaukset. Alueita on yh-teensä 131 (8 valtakunnallisesti arvokasta, 34 maakunnallisesti arvokasta ja 89 paikallisesti arvokasta).

Harjumuodostumien kartoitus ja inventointi on Suomessa aloitettu valtakunnallisella tasolla 1970-luvulla, ja maa-aineslain tultua voimaan 1980-luvulla rajattiin valtakunnalliseen harjujensuojeluoh-jelmana liitettävät harjualueet. Tämän jälkeen harjualueiden inventointityötä on tehty paikallisella tasolla maakunnissa. 

Pirkanmaan arvokkaiden harjujen rajauksista on laadittu kolme erilaista selvitystä vuosina 1990-2008. Lisäksi Pirkanmaan 1. maakuntakaavassa on esitetty omat rajauksensa geologisesti arvokkaille harjumuodostumille (ge1-alueet). Jokaisen selvityksen yhteydessä harjualueet (tai osa niistä) on rajattu uudelleen ja tuloksena on syntynyt useita keskenään ristiriitaisia rajauksia. Ongelmia syntyy, kun eri tahot tekevät päätöksiä käyttäen eri aikoina tehtyjä rajauksia. Tämän päivitystyön tavoitteena onkin tarkastella eri aikoina tehtyjen rajausten aiheuttama ristiriitoja ja luoda kaikille alueille uudet, yhtenäisiin kriteereihin perustuvat rajaukset.

Pirkanmaan liitto sai POSKI-hankkeeseen Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen myöntämänä rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Hankkeen rahoitukseen osallis-tuivat lisäksi Pirkanmaan liitto, Geologian tutkimuskeskus, Kangasalan kunta, Lempäälän kunta, Nokian kaupunki, Pirkkalan kunta, Tampereen kaupunki ja Ylöjärven kaupunki.

Ominaisuustietotaulukon sarakkeet:
Nimi: harjualueen nimi
Kunta: harjualueen sijaintikunta/kunnat
Arvoluokka: 2= valtakunnallinen, 3=maakunnallinen, 4=paikallinen
Arvol_teks: arvoluokan sanallinen kuvaus
Ge1_alue: alue, joka on tarkoitus merkitä arvokkaana geologisena muodostumana Pirkanmaan maakuntakaavaan 2040 (kyllä/ei)
Luokka: POSKI-hankkeen luokitus (kaikilla alueilla sama eli E=maa-ainesten ottamiseen soveltumaton)
MAL_luokka: maa-aineslain käytännön soveltamisluokka 1-4 (ks. raportti)
Kulutuskes: kulutus-kestävyys 1-4 (ks. raportti)
Toimpid_lk: toimenpideluokka 1-4 (ks. raportti)
Ala_ha: pinta-ala hehtaareina

Organization: Pirkanmaan liitto
Velho

Järjestelmän ydin muodostuu kahdesta pääosasta:
1. Suunnitelma- ja toteumatietovarasto
        -Tie-, rata- ja vesiväyläsuunnitelmien keskitetty suunnitelma- ja toteuma-aineistojen tietovarasto
2. Tiestötietojen perusrekisteri
        -Uusi kansallinen tierekisteri
Suunnitelma. ja toteumatiedot kattavat kaikki kolme väylämuotoa. 
Tiestötietojen perusrekisterinä Velho korvaa Tierekisterin ja samalla tiestötietojen käsitemalli uudistuu. Tierekisterin tietolajit (TL) ovat Velhossa kohdeluokkia.

Organization: Väylävirasto
Sotkamon suunnittelutarvealueet

Sotkamon kunnan rakennusjärjestys on hyväksytty 26.10.2015 ja se on tullut voimaan 4.1.2016. 
Suunnittelutarvealueita ovat suoraan lain nojalla sellaiset alueet, joiden käyttöön liittyen on tarvetta ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin, kuten esim. erilaisiin kunnallisteknisiin töihin. 

Suunnittelutarvealueita ylläpidetään MapInfo-formaatissa, taustakarttana käytetään Maanmittauslaitoksen maastotietokantaa.

Aineisto päivitetään muutaman vuoden välein, jos alueet muuttuvat. 

Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK28.

Organization: Ulkoinen lähde: Paikkatietohakemisto