Наука

століть великі зміни в науковій картині світу і ряд нових відкриттів у фізиці (електрон, рентгенівське випромінювання, радіоактивність тощо) призводять до кризи класичного природознавства і насамперед його механістичної методології. У XX значних успіхів досягли математика і фізика, виникли такі галузі технічних наук, як радіотехніка, електроніка. З'явилась кібернетика, яка збільшує свій вплив на подальший розвиток науки і техніки. Успіхи фізики і хімії сприяють глибшому вивченню біологічних процесів у клітинах, що стимулює розвиток сільськогосподарських і медичних наук. Відбувається тісне зближення науки з виробництвом, зростають і зміцнюються її зв'язки з суспільним життям. Сучасна наука становить важливу складову частину науково-технічної революції. === Астрономія й космонавтика === Міжнародна космічна станція - спільний проєкт космічних агенцій Росії (Роскосмос), США (NASA), Японії (JAXA), Європейського союзу (ESA), Канади (CSA), Бразилії (AEB). Початок будівництва 1998 рік, закінчення - 2011 рік. Найдорожчий науковий проєкт в історії науки, вартістю $100 млрд доларів. Найбільший техногенний предмет у космосі. Дослідження Марса у перше десятиліття третього тисячоліття розгорнулись з новим ентузіазмом. Численні роботизовані місії збирають інформацію для розв'язання двох головних питань: існування життя на червоній планеті та висадки людей на планету. У 2001 році Марс Одисей (англ. Mars Odyssey), запущений NASA, розпочав геологічне дослідження планети, у теперішній час виконує роль ретранслятора для марсоходів Спірит та Опорт'юніті. У 2008 році естафету його досліджень перехопив космічний зонд Фенікс. У 2003 році Європейське космічне агентство запустило на Марс космічний апарат Марс-експрес з посадковим модулем Бігль-2, що зазнав невдачі, на борту. У 2005 році NASA запустило Mars Reconnaissance Orbiter задля детального зондування поверхні планети. Наразі американське космічне агентство спрямовує свої зусилля на проєкт марсоходу Марсіанської наукової лабораторії. Вартість проєкту $2,3 мільярда доларів. Космічний телескоп «Джеймс Вебб» - орбітальна інфрачервона обсерваторія, яка замінить у 2014 році космічний телескоп «Хаббл» та інфрачервону обсерваторію космічного базування «Спітцер» (запущена 25 серпня 2003 року). Це спільний проєкт американської (NASA), канадської (CSA) та європейської (ESA) космічних агенцій. Вартість проєкту становить $824 млн доларів. Радіотелескоп на низьких частотах (нижче 250 МГц), інтерферометр нового покоління Радіоантена площею у Квадратний Кілометр буде введено в дію в Австралії або Південній Африці у 2017 році. Він стане заміною сучасного європейського масиву радіотелескопів Low Frequency Array. === Фізика й енергетика === Європейський рентгенівський лазер на вільних електронах XFEL (англ. X-Ray free-electron laser) для дослідження атомарних взаємодій. Найбільший у світі рентгенівський лазер у Гамбурзі, Німеччина. Старт призначений на 2013-2014 рік. За допомогою надкороткочасних лазерних спалахів (менше трильйонної частки секунди) можна буде «побачити» молекулярні і атомарні процеси. Вартість близько $1,5 мільярда доларів. Майже чверть витрат бюджету взяла на себе Росія в особі корпорації «Роснано». Найбільший у світі прискорювач елементарних частинок, Великий адронний колайдер (англ. Large Hadron Collider, LHC), створений у Європейському центрі ядерних досліджень CERN, поблизу Женеви. Фінансування та супровід проєкту здійснюють понад 10 000 науковців та інженерів з понад 100 країн світу. Вартість проєкту становить $6 млрд доларів. Колайдер дозволить виявити бозони Хіггса і зімітувати стан Всесвіту через мільярдну частку секунди після Великого вибуху. Запроєктований у 1984 році, реалізацію почали 2001 року, перший запуск здійснили 10 вересня 2008 року, офіційне відкриття 20 листопада 2009 року. Прискорювач антипротонів та іонів FAIR (англ. Facility for Antiproton and Ion Research), потрібен, щоб відтворити субстанцію, яка утворилася в перші мікросекунди після Великого вибуху та вивчити сильну взаємодію. Проєкт німецького Центру Гельмгольца з вивчення важких іонів GSI (нім. GSI Helmholtzzentrum für Schwerionenforschung) у Дармштадті. Запланований запуск у 2015 році. Вартість проєкту приблизно $1,7 млрд доларів. Термоядерний синтез на лазерних імпульсах (англ. National Ignition Facility, NIF) - лазерний термоядерний реактор, розташований в Лівермор, Каліфорнія, США. Будівництво завершено 31 березня 2009 року, продовжувалось 12 років й обійшлося в $3,9 млрд доларів. 192 надпотужних лазерів, націлених в одну точку, повинні згенерувати надкороткочасний спалах світла в 500 терават, щоб спровокувати термоядерну реакцію всередині невеличкого золотого циліндра, де буде дейтерій з тритієм. NIF - американський конкурент термоядерного реактора ITER, який будують у Франції, проте перший ще не має попередників. Міжнародний експериментальний термоядерний реактор (англ. International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER), задля термоядерного синтезу на токамаці. Знаходиться у Кадараші, Франція, неподалік від Лазурного берега. Будівництво розпочато у 2006 році, у 2016-му повинно бути закінчено. Якщо експеримент піде успішно, то у 2020-х - 2030-х роках почнеться проєктування комерційних термоядерних реакторів. Фінансовий внесок: Китай, Індія, Корея, Росія, США - по 1/11 загальної суми, Японія - 2/11, Європейський союз - 4/11. Вартість проєкту $12-15 млрд доларів. === Біологія й медицина === Глобальний Перепис морської біоти стартував у 2000 році й розрахований на 10 років. Узагальнена доповідь 80 країн-учасниць буде представлена на конференції у Лондоні 2010 року. Робота ведеться у 14 напрямках польових досліджень та 4 напрямках теоретичних узагальнень отриманих даних. Вартість проєкту $1 млрд доларів. Організація з дослідження людського протеома створена у 2001 році й ставить собі на меті докладний опис усіх білків людського організму. Вартість проєкту понад $1 млрд доларів. === Геологія === Міжнародна програма з глибинного буріння дна океанів стартувала у 2003 році й розрахована на 10 років досліджень геологічної будови океанічного дна планети. == Див. також == Наука в Україні Наукове товариство Наукометрія Наука та наукознавство Наукознавство Популяризація науки == Література == Українською Патон Б. Є. До висот науки. - К., 1977. Білецький В. С. Методологія наукових досліджень технічних об᾽єктів та їх оптимізація : навч. посібник / Нац. техн. ун-т «Харків. політехн. ін-т». - Київ : ФОП Халіков Руслан Халікович, 2023. - 118 с. Данильян О. Г. Методологія наукових досліджень : підручник / О. Г. Данильян, О. П. Дзьобань. - Харків : Право, 2019. - 368 с. Юринець В. Є. Методологія наукових досліджень : навч. посібник / В. Є. Юринець. - Львів : ЛНУ імені Івана Франка, 2011. - 178 с. Іншими мовами (англ.) Feynman, Richard P. The pleasure of finding things out the best short works of Richard P. Feynman / Robbins, Jeffrey (ed.). - Cambridge, Massachusetts : Perseus Books, 1999. - ISBN 978-0-465-01312-8. (англ.) Feynman, Richard P. The Pleasure of Finding Things Out: The Best Short Works of Richard P. Feynman. - Cambridge, Massachusetts : Perseus Books, 1999. - ISBN 978-0-465-02395-0. Feynman, Richard P. Cargo Cult Science // Engineering and Science. - 1974. - Vol. 37, iss. 7. - P.

Source: original