AlmaznayaGroza/cyrillic-language-classification huggingface dataset:
Synthetic_sr_2

које светлост направи у ова три одбијања 360°, што објашњава зашто се светлост одбија управо у правцу паралелном оном из ког је дошла. Растојање између долазног и одбијеног зрака зависи од растојања између тачке уласка зрака у прво огледало и његове жиже. Пошто је ово растојање обично занемарљиво, и растојање Зеленаја, који су га и организовали. Манифестација је први пут одржана 1966. године у Парку културе и рекреације (PKO), под називом Medzinárodný festival tanečnej piesne Bratislavská lýra (Међународни фестивал плесне песме Братислава Лира), а звук је обезбедио Словачки радио (касније Чешко-Словачки радио). Победници су добили награду под називом Братиславска лира, томе да се зраци различитих боја фокусирају у различитим тачкама осе сочива. Настаје због зависности индекса преламања сочива од таласне дужине упадног зрачења. Да би се ова аберације елиминисала или бар редуковала, рефрактори имају објективе који се састоје од система сочива (ахромата) сачињених од различитих врста стакала са пажљиво изабраним или рефрактора, зато што су конструисани тако да што боље искористе предности сваког од њих, а умање њихове аберације. Користе у уређајима са фокусом, као што су батеријске лампе, катадиоптери (мачја светла), прве врсте светионика, оптички телескопи, микроскопи, сочива за фото-апарате. === Ретрорефлектори === Ретрорефлектор је оптички систем који одбија индексом рефракције (крон и флинт стакла). У пракси се хроматска аберација никада потпуно не елиминише за све таласне дужине, већ се бира погодан систем сочива који редукује аберацију на минимум у спектралном интервалу у ком жели да се посматра. == Катадиоптрични телескопи == У класичне катадиоптрике спадају: Максутовљев телескоп који материјали са флуоресцентним ефектима, за ноћну сигнализацију и телескопе за атмосферска посматрања) === Мачје око (катадиоптер) === Мачје око (катадиоптер) је врста ретрорефлектора која се користи у саобраћају за ознаку возила. Користе се у различитим облицима (малог кружног или елиптичног облика, троугласти, у облику правоугаоника итд.) Основни део ретрарефлектора је систем тријада, тј. систем од три огледала која се налазе у међусобно нормалним равнима. Када зрак светлости падне на једно од огледала, он се одбија до другог, па трећег огледала и враћа се до предајника. Вертикално посматрајући и примењујући Закон одбијања коме се светлост покорава, видимо да је збир углова телескопе Њутн-Касегрејн телескоп функционише по другом принципу. Светлост од секундарног огледала се одбија тако да долази до окулара који се налази на бочној страни оптичке цеви. Окулар се јавља или као класично сочиво, или као корективна плоча. == Примена == Катадиоптрички оптички системи имају велику примену, већу од самих рефлектора

Source: data_augmentation
Synthetic_sr_11

санџаку Зворник, међутим, укинуте су већ 1533. године, чиме је становништво Дебрца сведено на положај неповлашћене раје. У попису из 1533. село Дебрц припадало је петорици мустахфиза Теочака, доносећи приходе од 2.380 акчи. Године 1533. Дебрц је имао 27 пореских кућа и 8 неожењених мушкараца, као и примићура. До 1548. имао храм - највероватније посвећен Светом Пантелејмону - у ком се служило према законском црквеном уставу на његовом двору. Сем тога, била су позната уметничка дела мајстора - у првом реду златара и ткача - који су радили на двору. Дарови су слати и ван граница земаља краља Стефана Драгутина: Шабачке бановине, Дебрц је остао у саставу Угарске до похода султана Сулејмана Законодавца на Угарску (1521), када је дефинитивно ушао у састав Османског царства. Припадајући санџаку Зворник, Дебрц је постао место чији су становници имали статус влаха. Власи санџака Зворник су се делили у 20 кнежина, од чега је најбројнија тако су слати поклони и у руске земље, Јерусалим и на Синај. Као утврђење (castrum Debrechen) поменут је Дебрц у једној повељи угарског краља Жигмунда Луксембуршког. Прихвативши потчињени положај према реченом угарском краљу 1403/4. године, деспот Стефан је добио (такође као угарски барон) између осталог и земљу Мачву, чиме је његово становништво нису значајније страдали. == Становништво == Данас Стјердалхалсен има око 11 хиљада у градским границама, односно око 22 хиљаде на подручју општине. Последњих година број становника у граду расте по годишњој стопи од 1,5%. == Привреда == Привреда Стјердалхалсена се традиционално заснивала на поморству и пољопривреди. Последњих година челнику Радичу, као трг са панађуром на празник Св. Пантелејмона (27. јул по јулијанском календару). === Први период османске власти (1459-1718) === Област данашњег Шапца је пала заједно са српском државом 1459. године. Под османском влашћу остала је свега до 1476, када ју је заузела угарска војска. Поставши делом нове, насељавања на месту данашњег Стјердалхалсена јављају се у доба праисторије. Насеље није имало већи значаја све до средине 20. века, када је почело расти са развојем приградског подручја Трондхејма (удаљеног 20 km). 1997. године Стјердалхалсен је добио градска права. Током петогодишње окупације Норвешке (1940-45) од стране Трећег рајха Стјердалхалсен и и Дебрц дошао под његову власт. === Дебрц као део Српске земље (1427-1459) === Пре своје смрти, деспот Стефан је са краљем Жигмундом склопио је споразум у Тати (1426), чиме је господин Ђурађ потврђен за наследника Српске земље, али је Мачва требало да припадне назад Жигмунду, будући да је била

Source: data_augmentation
Synthetic_sr_4

1931 M. labellata Hippa, 1990 M. lieftincki Hippa, 1990 M. limbipennis Macquart, 1848 M. maai Hippa, 1990 M. macularis Wiedemann, 1824 M. maolana Chang & Yang, 1993 M. metallica Curran, 1931 M. micans Hippa, 1990 M. mima Hippa, 1990 M. nigra Fluke, 1939 M. nigriventris He & Chu, 1994 M. Србији. == Врсте рода Milesia == M. afra Doesburg, 1955 M. anthrax Hippa, 1990 M. aperta Hippa, 1990 M. apicalis Snellen van Vollenhoven, 1863 M. apsycta Séguy, 1948 M. arnoldi Malloch, 1932 M. balteata Kertész, 1901 M. bella Townsend, 1897 M. bequaerti (Doesburg, 1955) M. bigoti Osten Sacken, 1882 M. ritsemae Osten Sacken, 1882 M. scutellata Hull, 1924 M. semifulva Meijere, 1904 M. semiluctifera (Villers, 1789) M. semperi Osten Sacken, 1882 M. sexmaculata Brunetti, 1915 M. simulator Hippa, 1990 M. sinensis Curran, 1925 M. spectabilis Hippa, 1990 M. tadzhikorum Peck & Hippa, 1988 M. tigris Hippa, 1990 M. titanea Hippa, Ovaj enzim koristi tiamin difosfat i [4Fe-4S] klastere. Njegovi akceptori su feredoksin i nikal-zavisna ugljen-monoksid dehidrogenaza (EC 1.2.7.4) == Spoljašnje veze == Oxalate+oxidoreductase на US National Library of Medicine Medical Subject Headings Milesia је род у породици осоликих мува - Syrphidae. == Дистрибуција == Највећи број врста из рода насељава Северну Америку и Европу, затим Азију, док је свега неколико врста распрострањено у Африци и Аустралији. У Европи живе само две врсте: Milesia semiluctifera и Milesia crabroniformis које су присутне и у Инари Вакс (енгл. Inari Vachs), рођена као Никол Верлинић (енгл. Nicole Verlinich), Детроит, Мичиген, 2. септембар 1974, америчка је порнографска глумица српског порекла. == Каријера == Каријеру порно-глумице започела у новембру 1997. године. Године 2003. основала је властиту продуцентску кућу IV Multimedia. Наступила је у више од 400 порно-филма. == 1990 M. diardi Snellen van Vollenhoven, 1863 M. elegans Matsumura, 1916 M. excelda Curran, 1928 M. ferruginosa Brunetti, 1913 M. fissipennis Speiser, 1911 M. flavifacies Bigot, 1876 M. fuscicosta Bigot, 1875 M. gigantea Hippa, 1990 M. illustris Hippa, 1990 M. imperator Hippa, 1990 M. insignis Hippa, 1990 M. insistens Curran, Награде == АВН награде 2000 Female Performer of the Year 2000 nominee - Best All-Girl Sex Scene, Video - Nasty Girls 20 (Anabolic Video) with Monique DeMoan & Mia Smiles 2001 Best Anal Sex Scene (Film) for Facade 2001 Best Couples Sex Scene (Video) for West Side

Source: data_augmentation
Perturbed_Стадион МОЛ арена Шошто

Стадион МОЛ арена Шошто (мађ. MOL Aréna Sóstó) је тадион у Секешфехервару, Мађарска. Стадион се највише користи заклубски фудбал. Користе га ФК МОЛФехервар. Стадион прима 14.201 гледалаца. == Историја = Изградња стадиона је коштала 13,98 милијарди форинти (HUF). Стадион је изграђен по нацрту триархитэкта Агнеш Страјт, Октавијан Буритс и Ласла Петерфија. Стадион је отворен 21. новембра 2018. године утакмицом ФКМОЛ Фехервар против ФК Ујпешта, утакмйцм шестог кола ађарске прве лиге сезона 2018/19.. Утакмица је завршена победом домаћина са 1:0. Први гол на овом стадиону постйгао је Роланд Јухас у 58. минуту игре. == Спољашње везе == Стадион на magyarutball.hu Слике стадиона на www.stadiumdb.com

Source: data_perturbation
Perturbed_Међународнe научне олимпијаде

Међународне научне олимпијаде (ISO/International Science Olympiads) су група светских такмичења у различитим областима формалних, природних и друштвених наука, које се одржавају сваке године. Такмичења су осмишљена за 4 до 6 најбољих средњошколаца из сваке земље учеснице одабраних на интерним националним научним олимпијадама, са изузетком ИОЛ-а, који довољава два тима по земљи, ИОИ-а, који дозвољава да тим из земље домаћина, и ИЈСО-а, који је предвиђен за ученике млађе од 16 година. У почетку, олимпијаде су бле ограничене на источни блок, али у се касније постепено прошириле на друге земље. == Преглед == Саме олимпијаде су засебна такмичења, свако са својим организационим телом, иако сугруписане као "Међународне научне алимпијаде“. Циљеви сваког ИСО-а су промовисање каријере у наци; да изазове најпаметније студенте из целог света; и да упореди различите наставне системе сваке земље. Иако су такмичења намењена средњошколцима, стандарди испита су изузетно високи. == Листа олимпијада == Научне олимпијаде су међународна такмичења ученика. Постоји 12 општепризнатих међународних научних олимпијада:

Source: data_perturbation
Perturbed_317

317 је била проста година. == Догађаји == Лициније признаје Константина ко старијег цара и погубљује Валерија Валент. Шеснаест краљевстава: Јингвен (касније Јуан од Џина) бежи са осацима династије Ђин и племићких породица на југ. Он насљеђује цара Мина д Ђина као првог владара источне династије Јин и одлучује да Јианканг учини својом новом престолницом. Најраније историјски потврђено помињање чаја је забележено, иако су Кинези пили напитак вековима пре тога. === Март === 1. март - Цар Константин Велики и савадар Лициније своје синове Криспа, Константиа II и Лицинија II уздижу у цезаре. После оваквог уреења Константин влада Панонијом и Македонијом и оснива своју резиденцију у Сирмијуму, одакле припрема поход против Гота и Сармата. == Види још == Списак датума Списак година Списк деценија Списак векова Списак миленијума

Source: data_perturbation
Perturbed_Турнеја Британских и Ирских Лавова по Аргентини 1910.

Турнеја Британских и Ирских Лаова п Аргентни 1910. (службени назив:1910 British Lions tour to Argentina) је била тунеја острвсог рагби дрим тима по Аргентини 1910. аво је било први пут у историји, да су најбољи рагбисти Велике Британије, посетили Јужну Америку. Комбиновани тим Енглеза и Шкотае на овој турнеји одиграо 6 утакмица и забележио 6 победа. Тест меч између Британаца и "Пума", био је уједно и први званични меч који је рагби репрезентација Аргентине одиграла у историји. Та утакмица је одиграна 12.6.1910. == Тим == Стручни штаб Тренер Стенли Играчи Џон Рафаел, капитен Александар Палмер Бери Бенетс ЕнтониГотли Харолд Монкс Хорс Вард олмвуд Вилијам Фрејзер Едвард Фулер Џон Ешби РобетВедел Хенри ФрејзерВолтер Хантифорд Робин Харисон Вејли Странач Стенли СмитМартин Твид Перси Дигл Питер Стренџ Милнес Хенри Вајтхед == Статистика == Највише поена против Аргентине Харолд Монкс 10 поена

Source: data_perturbation
Perturbed_Инари Вакс

Инари Вакс (енгл. Inari Vachs), рођена као Никол Верлинић (енгл. Nicole Verlnich), Детроит, Мичиген, 2. септембар 1974, амричка је порнографска глумица српског порекла. == Каријера == Каријеру порно-глумице започела у новембру 1997. године. Године 003. основал је властиту продуцентскукућу IV Multimedia. Наступила је у више од 400 порно-филма. == Награде == АВН награде 2000 Female Performer of the Year 2000 nominee - Best All-Girl Sex Scene, Video - Nasty Girls 20 (Anabolic Video) with onique DeMoan & Mia Smiles 2001 Best Anl Sex Scene (Film) for Facade 2001 Best Coupes Sex Scene (Video) for West Side XRCO награде 2000 Female Performer of he Year 2000 Best Single Performance for The Awakening 2001 Best Orgasmic Oralist 2002 Best Girl-Girl Sx Scene for No Man's Land 33 2010 XRCO Hall of Famе inductee == Спољашње везе == Инари Вакс на веб-сајту IMDb (језик: енглески) Званична презентација (пследњасачувана верзија) Упозарење: експицитни порнографки садржај Профил на IAFD-ју Профил на AFD-ју

Source: data_perturbation
Perturbed_26

26. је била проста година. == Догађаји == Тиберије је напусто Рим и настанио се у Кампанији. Луције лије Сејан постаје де фацто владар Рима. Понтије Пилат је постављенза прокуратора Јудеје (до 36. године нове ере). Клаудија Пулхра, удовица Публија Квинтилија Вара, погубљена је због клевете Гнеја Домиција Афре. === Непознат датум === Понтије Пилат постаје пефект Јудеје. == иди још == Списак датума Списак година Списак деценија Списак векова Списак милэнијума

Source: data_perturbation
Нурзат, Урана Байр-ооловна

Нурзат Урана Байр-ооловна (1969 чылдың май 6, Кызыл, Тыва АССР) - Тываның музей ажылының хоочуну. == Намдары == Урана Байр-ооловна Нурзат 1969 чылдың май 6-да Тыва АССР-ниң Кызыл хоорайга төрүттүнген. Иркутскунуң күрүне университединиң төөгү факультедин 1995 чылда дооскан. Тываның Алдан-Маадыр аттыг чурт-шинчилел музейинге 1988 чылда эртем-өөредиглиг килдизиниң биче эртем ажылдакчызы кылдыр ажылдап эгелээн. Ооң соонда фондулар килдизиниң улуг кадагалакчызы кылдыр, учет секторунуң эргелекчизи кылдыр, библиотека эргелекчизи кылдыр ажылдап чораан. Урана Байр-ооловна музейниң ном-сеткүүл үндүрер ажылын идепкейжиткен кижилерниң бирээзи. Сөөлгү чылдарда музейниң документилер фондузунга кадагалакчылап ажылдап чораан. Тыва Республиканың национал музейинге 2020 чылга чедир ажылдаан. == Бижээн чүүлдери == Нурзат, У. Б., Дыртык-оол, А.О. Владимир Петрович Ермолаев - очевидец великих перемен: избранные труды. Кызыл, 2012. А. 196. Нурзат, У. Б. Восстание Алдан-Маадыр : [к 130-летию со времени восстания] // Люди и события Тувы: календарь-хронограф - 2013. Кызыл, 2012. А. 43-46. Нурзат, У. Б. Издательская деятельность Национального музея Республики Тыва в начале XXI века // / Музей и вопросы сохранения, изучения и использования культурного наследия: материалы научно-практической конференции, посвященной 85-летию основания Национального музея, 105-летию со дня рождения Н. М. Богатырева и 100-летию единения России и Тувы. Новосибирск, 2014. А. 123-128. Нурзат, У. Б. Национальный музей имени Алдан-Маадыр Республики Тыва // Живописная Россия : рос. геогр. журнал. 2017. No2. С. 38-39. Нурзат, У. Б. Дыртык-оол, А. О. От практического краеведения до интеграции социальной памяти // Родина. 2014. No7. А. 97. Нурзат, У. Б. Шаманская коллекция Национального музея имени Алдан-Маадыр Республики Тыва // Тюркский мир: международный альманах. Алматы, 2013. А. 566-575. == Шаңналдары == Тыва Республиканың Дээди Хуралының хүндүлүг бижии (2013) Тыва Республиканың Чазааның Даргазының хүндүлүг бижии (2013) Тыва Республиканың Культура яамызының хүндүлүг бижиктери. == Литература == Нурзат Урана Байр-ооловна : [о ней] // Азия төвүнүң херээженнери = Женщины Центра Азии: к 100-летию единения России и Тувы. Кызыл, 2014. Т.2. А. 74. Урана Байр-ооловна Нурзат [ветераны музея] // Национальный музей имени Алдан-Маадыр Республик Тыва (1929-2014) : юбилейный альбом, посвященный 85 летию основания музея. Новосибирск, 2014. А. 24. Нурзат Урана Байр-ооловна // Библиографический указатель. Национальный музей имени Алдан-Маадыр Республики Тыва - 90 лет: история и современность (1929-2019). Кызыл, 2019. А. 268-274. == Шөлүглер == 1. Персоналии: Нурзат Урана Байыр-ооловна 2. "Чугурук Сарала" - тыва чогаалдын баштайгы романы 3. К 120-ЛЕТИЮ ПЕРВОГО ДИРЕКТОРА НАЦИОНАЛЬНОГО МУЗЕЯ ТУВЫ В. П. ЕРМОЛАЕВА Ооң чүүлү

Source: original
Ферштатер, Герман Борисович

Герман Борисович Ферштатер (1933-2018) - совет база россий эртемден, геология-минералогия эртеминиң доктору, профессор, РФ алдарлыг эртем ажылдакчызы (1999). == Намдары == 29 сентябрь 1933 чылда Москвага Борис Осипович Ферштатер экономист өг-бүлеге төрүттүнген (1906-1992) база техник-химик Лии Ефимовна Шпильт. 1941 чылда ада-иези-биле база дуңмазы Иосиф (1938) кады Свердловскуже чайладып көжүрген турган. 1957 чылда Свердловскунуң даглыг институдун дооскан (бо үеде Уралдың күрүне даглыг университеди) мергежили «инженер-геолог». Дээди өөредилге черин дооскаш геолог-хөлезилекчилеп ажылдап турган, а ооң соонда кол геолог (1960 чылдан) Магнитогорскунуң геология разведкалап тыварының партия ССРЭ-ниң Геология яамазы. 1963 чылда аспирантуразынче кирген геология биле геохимия Институду Уралдың филиалы ЭН ССРЭ база оон бээр ооң бүгү ажыл-чорудулга бо институт-биле харылзаалыг турган (бо үеде А. Н. Заварницкий академик аттыг геология база геохимия Институду). 1966 чылда кандидат диссертациязын камгалаан монографиязы «Магнитогорская габбро-гранитная интрузия», 1972 чылда - доктор диссертациязын темазы «Петрология главных формационных типов гранитоидов Урала». 1963 чылдан - аспирант, биче, ооң соонда улуг эртем ажылдакчызы петрология лабораториязы геология база геохимия Институду УФ ЭА ССРЭ. 1974 чылдан 2003 чылга чедир Герман Борисович петрология лабораториязын удуртуп турган, 2003 чылдан бо лабораторияның кол эртем ажылдакчызы турган. 400 ажыг парлаан ажылдарның автору, аразында 7 монография. Ооң ажылдарының кезээ магматика породалары база демир рудазы Магнитогорск район тураскааткан турган, Джабык-Карагайскының калбак баштыг граниттери, Сыростанскының калбак баштыг гранитоидтери, Тараташск метаморфика комплекизи, а оон аңгыда Ильменск дагларның магматизм, магматизм, метаморфизм база алдын оруднению Кочкарск район. Сөөлгү он чыл ооң ажылдарын ол шинчилээн турган генетиктиг хевир хөй этаптыг надсубдукционнуг анатексис, кол петрогенетиктиг чорулга, онзагай чүүлдерни тодарадыр гранитоидтиг магматизм Урал. Г. Б. Ферштатер Россияның минералогия ниитилелдиң 1969 чылдан ылап кежигүнү болуп турар, Уралдың петрографиктиг чөвүлелдиң Албан чериниң аразының Россияның петрографиктиг комитединиң даргазы турган, диссертация чөвүлелдиң геология база геохимия Институдунуң дарганың оралакчызы, а оон аңгыда «Литосфера» журналдың кол редакторнуң оралакчызы. 17 июнь 2018 чылда Екатеринбургка чок болган. Шилиттиген монографиялар: Магнитогорскунуң габбро-граниттен кылган интрузия. Свердловск: Изд-во ИГ УФАН. 1966. 123 с. Кол интрузивтиг ассоциацияларның петрологиязы. М.: Наука. 1987. 263 с. Ортаакы база Мурнуу Уралдың палеозой интрузивтиг магматизими. Екатеринбург, УрО РАН, 2013. 365 стр. == Шөлүглер == Ферштатер Герман Борисович Герман Борисович Ферштатер: К 70-летию со дня рождения К 80-ЛЕТИЮ СО ДНЯ РОЖДЕНИЯ ГЕРМАНА БОРИСОВИЧА ФЕРШТАТЕРА Герман Ферштатер: Уральские горы иногда... растут

Source: original
Бушлат

Бушла́т - «хөрек камгалакчызы», колдуунда матростар кедер шепкен чылыг хөректээш, узун моюндуруктуг. Колдуунда кара азы караңгы өңнүг. Бушлатты кедип алырга, хол база мага-бот шимчээринге эптиг болур, а ооргазында кыска куржаг бар бооп болур. Моюндуруу калбак болгаш чымчак шекпен болур. Баштайында «бушлат» деп далай шеригжилериниң кара шекпенден кылган форма хевин азы жаргоннап шеригжи хөвеңниг куртканы санаар. Бушлат деп сөскү ажыглаан өске уткалар база бар: Капоктуг бушлат - кезек шериг-далай флодунга ажыглап турган тускай камгалаар херексел - сугга өтпес хлопоктуң чимизинден бүдүрген капок деп материалдан кылган куртка; амгы үеде ону үрер резин жилет солаан. Ыяш бушлат - чевегниң эвфемизми.

Source: original
Арзылаң-Седен

Арзылаң-мөге Седен Хемчиктиң Алдыы-Ишкинге Седен дээр мөге кижи чораан. Ол мөге каш-даа наадымнарга шүглүп келген. Хемчик бажынга болган улуг наадымга барып хүрешкеш, Арзылаң деп шола ат-биле шаңнаткан. Оон бээр ону Арзылаң-Седен деп адай бергеннер. == Тоожузу == Арзылаң-Седен аңчы кижи чораан. Ооң аңнаар чери Хан-Дээр сыннары. Бир күзүн Арзылаң-Седен бодунуң бажазы-биле кады дииңнеп чораан. Хемнер-Суг деп черге дииңнеп турганнар. Бир катап Арзылаң-Седенниң бажазы кижи одаанга келбейн барган. Хондур манаан - сураг. Эртен эрте чер чырыыры-билек ону истеп чеде бээрге, бажазы улуг пөш адаанда чыткан. Бажазының ооргазы сынган, шимчээр аргажок чыткан. Ол кижи аткан дииңи пөш бажынга ызырны бээрге, ону дүжүрүп алыр дээш, пөшче үне бергеш, оон аңдарылгаш, адаанда доора чудук кырынга ооргазын сый дүшкен. Арзылаң-Седен чүнү канчаар аайын тыппайн, боданып тургаш, ишти кураг хос пөш тыпкаш, ону кижи дурту хире деңней кескеш, иштин хоюглап чымчактааш, бажазы эжин аңаа суккаш, хос пөштүң ужу-бажын быжыглап шарааш, чүктепкеш чорупкан. Арзылаң-Седен бодунуң болгаш бажазының мунуп чораан аъттарын өске аңчыларга четтиргеш чорудупкан. Ооргазы сынык бажазын чүктээн мөге Арзылаң-Седен шыргай эзимнерни эртип, кадыр-берт арттарны ажып, шапкын хемнерни кежип чорааш, улуг Уруну ашкаш, Алдыы-Ишкинге кирип келген. Седен мөгени чон Арзылаң-Мөге деп адай берген. Арзылаң-Мөгениң бажазын чүктеп алгаш, чадаг кылаштап ажып келген черинге аъттыг кижи үш-дөрт хонук чоруур берге, берт чер. Кижилер дээш, амыдырал дээш кижилер мындыг кызымак, ат-сеткилдиг чораан чүве-дир ийин. == Дөзү == Күчүтен Мөге Аяс Моңгуш болгаш тыва мөгелер

Source: original
Коңгурак коронопус бүрүлүг

Коңгурак коронопус бүрүлүг (орус. Бубенчик коронопусолистный) - Колокольчиктер (Campanulaceae) өгбезиниң чечектерлиг үнүштер аймаанга хамааржыр үнүштүң эм шынарлыг бир янзызы. == Тодаргайы-биле == Бедии 20-70 см хөй чылдыг үнүш. Сывының ортузунда бүрүлери чиңге ланцет, ховар калбак ланцет хевирлиг, 7-10 мм калбак. Өзүп үнүп турар черлери: ховулар, даштарлыг ийлер, хемнер уннары, дыттарлыг аргалар, шыктарлыг ховулар, чадаңнарлыг шырыштар. Хереглеттинер чүүлдери: чер кырында кезээ, көък дазылдары. Чечектелири: июль; үрезиннелири: август-сентябрь төнчүзү. Эмнерге белеткээр үелери: июль-сентябрь. === Дөзүк === Серенот Станислав К. "Тыва улусчу эмнээшкин:эм оъттар, үнүштер, чааттар, мөөгүлер; моол, тибет, кыдат улусчу медициналар-биле чергелештирип бижээни". Тываның ном үндүрер чери, 2009. ISBN 5-7655-0636-4

Source: original
Аббуд, Карима

Карима Аббуд (ар. كريمة عبّود) (1896, Шефарам - 1940, Назарет) - палестин фотограф, Палестинада бир дугаар херээжен фотограф. «Леди-фотограф» («Lady Photographer») деп улуска сурагжаан. == Намдары == Асад Аббуд деп протестант шажынчы кижиниң өг-бүлезинге Шефарам деп хоорайга төрүттүнген. Өг-бүлези аңгы-аңгы черлерже көжүп чоруп турган. Соонда барып, 1905 чылда Вифлеемге турумчуп чурттай бергеннер. 1913 чылда Карима 17 харлап тургаш, ачазындан белек кылдыр бир дугаар фотоаппарат алган. Оон эгелээш-ле төрелдерин, эш-өөрүн, долгандыр бойдусту тырттырып эгелээн. Баштайгы чуруктары 1919 чылдарда көстүп эгелээн. Иерусалимге Шмидттиң уруглар школазын дооскан. Соонда Бейрутта американ университетке араб филология өөренип турган. 1940 чылдарда, ада-иези чок болганда, ол Иерусалимче көже бергеш, оон дедир Вифлеемге келген. Назаретке 1955 чылда чок болган. == Чурук тырттырар уран чүүлү == 1930 чылдарның эгезинден ол чурук тырттырарын профессионал деңнелде кылып эгелээн. Ылаңгыя Назаретке ооң ат-сураа үнүп эгелээн. Ажыдып алган студиязынга ол кыс улустуң, чаш улустуң чуруктарын тырттырып турган, база ол ышкаш куда-дой дээш оон-даа өске байырлалдар тырттырып ажылдап турган. Кижилер чуруктарындан өске ол Ближний Востоктуң хоорайларын база тырттырып турган (Вифлеем, Назарет, Баальбек, Тверия дээш о.ө.). Тырттырган чуруктарын хол-биле будуп турган. Чүс-чүс чуруктарны тырттырган, оларның хөй кезии Арабо-израиль дайынынга читкен (1947-1949). 2006 чылда Иерусалимге Аббудтуң 1930-1948 чылдарда чурттап турган бажыңындан 400 хире чуруктарны тыпкан. == Шөлүглер == Karimeh Abbud: Early Woman Photographer (1896-1955) Ahmad Mrowat

Source: original