Inicijativa naučnika

Beograda? Rat na Kosovu, 1998-1999 - Grupa je razmatrala sledeća pitanja: Šta je motivisalo SAD i njihove NATO saveznike? Šta bi se desilo na Kosovu, da NATO nije intervenisao? Da li je diktat zapadnih sila u Rambujeu bio opravdan? Koliki je bio obim ratnih zločina koje su počinili vojnici jugoslovenske vojske, srpske specijalne policije, srpskih paravojnih formacija? Da li je neko pošao u zbeg zbog NATO bombi? Međunarodni tribunal za ratne zločine na području bivše Jugoslavije - Grupa je razmatrala pitanje u kojoj meri je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju bio političko telo, koliko je bio nezavistan i da li je taj sud bio antisrpski? Suživot ili međusobna mržnja? - Članovi grupe pokušavali su naći odgovor na pitanje do koje mere su jugoslovenski narodi mogli da žive zajedno? Koliko su to želeli i na koji način je zajednićki život ostao prisutan u kolektivnom pamćenju? == Rad i rezultati == Da bi što verodostojnije odgovorili na gore navedena pitanja, istraživači su kritičku analizu postojeće literature i izvora prokušavali dopuniti intervjujima sa ljudima koji su aktivno uticali na događaje tokom jugoslovenske krize. Članovi IN intervjuisali su neke od šefova država bivše Jugoslavije (Stjepana Mesića, Vojislava Koštunicu, Aliju Izetbegovića), bivšeg državnog sekretara SAD Džejmsa Bejkera, i neke druge osobe (kao na primjer Ibrahima Rugovu, Biljanu Plavšić i dr.). Na taj način članovi projekta pokušali su da uzmu u obzir različite pristupe i perspektive o tome šta se tada dešavalo u bivšoj Jugoslaviji, i rasvetle ovaj problem iz nekoliko aspekata. U okviru projekta bilo je do sada organizovao nekoliko naučnih skupova. Prvo okupljanje učesnika projekta održano je u Moroviću u Vojvodini septembra 2001. godine, pod pokroviteljstvom srpskog Ministarstva prosvete i kulture, vlade AP Vojvodine, Univerziteta u Novom Sadu i opštine Novi sad, kao i uz podršku velikog broja nacionalnih i regionalnih nevladinih organizacija. Učesnici su: (1) odredili obim istraživačkog projekta i identifikovali kontraverze i druga pitanja koja zaslužuju posebnu pažnju; (2) pokušavali su identifikovati, sa kojim paralelnim istraživanjima bi IN bila stanju da koordinira neke od svojih aktivnosti; (3) usvojili procedure za uključivanje novih istraživača i izabrali vođe istraživačkih grupa (4) odobrili izmene u programu projekta; i (5) utvrdili metodološke standarde za istraživanja i tumačenja. Učesnici sastanka su zaključili da je projekat već dostigao visok nivo prepoznavanja u javnosti, čemu su najviše doprinele publikacije članova projekta (naučne monografije, novinski članci, članci u časopisima) i njihovi intervjuji štampanim i elektronskim medijima. Sastanak je privukao interesovanje najistaknutijih političara u srpskoj i jugoslovenskoj vladi i svih vrsta medija. Nedugo posle organizacionog skupa u Moroviću sastavljen je detaljan plan u kojem su bili jasno nabrojani principi, politika i procedure za postavljanje postova na internet prezentaciju projekta. Od tada, ključne odluke su se sudeonicima projekta rutinski slale elektronskom poštom. Istraživački timovi su se prvi put sastali u Sarajevu, jula 2002. Konferenciji, održanoj u lokalnom sedištu Ujedinjenih nacija, prisustvovalo je 63 naučnika iz 16 zemalja, uključujući i naučnike iz svih bivših jugoslovenskih republika i pokrajina. Sastanak je bio posvećen kritici i unapređenju programa deset istraživačkih grupa, raspravama o platformi objava i diskusiji o intenziviranju kontakata sa medijima. Vođe timova su se ponovo sastale u Edmontonu, septembra 2003, da bi prezentovale ono što će prerasti u izveštaje pojedinih timova. Nacrti izveštaja najprije su bili razmatrani na elektronskim konferencijama, na kojima su svi članovi projekta tekstove mogli pregledati izveštaje i komentarisati ih. Na osnovu ovih komentara vođe istraživačkih grupa su dopunjavale i menjale tekstove. Izveštaji u nastajanju bili su kasnije razmatrani na tematskim konferencijama. Članovi prvog tima okupili su se oktobru 2004, na sastanku na Ohajo Stejt univerzitetu (Ohio State University), pripadnici drugog tima u novembru 2004 u Naučno-istraživačkom centru Slovenačke akademije nauka i umetnosti u Ljubljani, članovi četvrte, pete, šeste, sedme i jedanaeste grupe decembra 2004 na Andrašijevom univerzitetu (Universität Andrássy) u Budapeštu, članovi prvog i osmog tima u decembru 2004 konferenciji u Skoplju i članovi trećeg, devetog i desetog tima u februaru 2005 u Vašingtonu. Usledile su još konferencije pri Američkom istorijskom udruženju (American Historical Association) u Filadelfiji u januaru 2006, i u junu 2007 na Institutu za istorijsku pravdu i pomirenje (Institute for Historical Justice and Reconciliation) u Salcburgu. Proces pregledanja, korigovanja i proširenja početnih verzija sa sastanka u Edmontonu trajao je četiri godine, sve do odobravanja i poslednjih izveštaja timova u jesen 2007. Tokom ovog procesa, o pojedinačnim doprinosima i konačnim verzijama izveštaja redovno se diskutovalo na nivou tima, pre nego što su se oni prosleđivali svim učesnicima projekta, koji su imali pravo na iscrpne komentare. Po završetku svakog kruga kritike, svi komentari su objedinjavani i dostavljani elektronskom poštom svim učesnicima projekta, kako bi obavili stručnu reviziju svih verzija, od prve do poslednje. Većina izveštaja imala je osam do deset verzija pre nego što je konačno prošla javnu i katkada oštru kritiku učesnika projekta. Kad bi prošao i tu konačnu proveru, izveštaj je smesta bivao distribuiran medijima i brojnim nevladinim organizacijama u regionu, vladi u Vašingtonu, EU i državama nastalim na tlu bivše Jugoslavije, kako bi se podstakla javna svest i diskusija. == Publikacije == Projekat IN je u svim dosadašnjim fazama imao međunarodni eho i doneo rezultate. Više izdavača je je podržalo objavljivanje rezultata IN, pre svega direktor Purdue University Press, Tomas Bečer, kao i urednik Nationalities Papers Stiv Sejbol, kao i urednica Südosteuropa Mari-Žanin Kalik. Dosadašnji rezultati projekta su objavljeni u elektronskom obliku na sajtu projekta (www.cla.purdue.edu/si), u štampanom formatu u posebnom izdanju Nationalities Papers i Südosteuropa i u naučnim monografijama: EMMERT, Thomas Allan (ur.), INGRAO, Charles W. (ur.). Conflict in South-Eastern Europe at the end of the twentieth century: a "Scholars' Initiative" assesses some of the controversies, (Nations and nationalism of Eastern Europe and the former USSR). London; New York: Routledge, 2006. INGRAO, Charles W. (ur.), EMMERT, Thomas Allan (ur.). Confronting the Yugoslav controversies: a scholars' initiative, (Central European studies). West Lafayette (Indiana): Purdue University Press, 2009. INGRAO, Charles W. (ur.), EMMERT, Thomas A., Suočavanje s jugoslavenskim kontroverzama: inicijativa naučnika: centralnoevropske studije, (Biblioteka Memorija). Sarajevo: Buybook, 2010. INGRAO, Charles W. (ur.), EMMERT, Thomas Allan (ur.). Confronting the Yugoslav controversies: a scholars' initiative, (Central European

Source: original