Наука

да су оне за људе. Свака ствар има материјални, формални (идеју, облик), ефицијентни (узрок кретања) и финални узрок. Кретање и промена су описани као актуализација потенцијала који је већ у стварима, у зависности од типа свари. Док је Сократ инсистирао да филозофија треба да буде разматрање практичних питања, како људи да на најбољи начин проведу живот, Аристотел је науке поделио на теоријске - код којих онај ко проучава не мења предмет знања (математика, физика, теологика), практичне - код којих онај ко се бави проучавање делимично мења предмет који проучава (етика, економија и политика) и поетичке (стваралачке) - код којих онај ко се бави том врстом знања у потпуности мења предмет којим се бави, а у које спадају поетика и реторика, али и све врсте техничких и занатских вештина (грађевина, бродоградња и сл.). Аристотел је препознавао јасну разлику између науке и практичног знања занатлија, третирајући теоретске спекулације као највиши тип људске активности, практично размишљање о добром живљењу као нешто мање узвишено, а знање занатлија као нешто што је једино подесно за ниже класе. Насупрот модерним наукама, Аристотелов је нагласак стављао на теоретске кораке дедукције универзалних правила из изворних података, и није третирао сакупљање искуства и изворних података као саму науку. === Средњовековна наука === После пада Римског царства и периодичних политичких борби и у раном средњем веку, део древног знања је изгубљен. Међутим, општа поља науке, или природне филозофије како је називана, и већи део општег знања античког света је остао сачуван путем рада раних латинских енциклопедиста попут Исидора Севиљског. Такође, у Византијском царству, многи грчки научни текстови су очувани у облику Сиријских превода које се урадиле групе попут Несторијана и Монофизита. Многи од њих су касније преведени у арапски у Калифату, при чему су многи типови класичног учења сачувани и неким случајевима унапређени. Дом мудрости је устпостављен током Абасидске ере у Багдаду, Ирак. Сматра се да је то био главни интелектуални центар, током Златног доба ислама, где су муслимански учењаци попут ал-Киндија и Ибн Сахла у Багдаду, и Ибн ел Хајтама у Каиру, цветали од деветог до тринаестог века, док Монголи нису опљачкали Багдад. Ибн ел Хајтам, касније познат на Западу као Алхазен, унапредио је Аристотелску тачку гледишта, наглашавајући значај експерименталних података и репродуктибилност резултата. У позном средњовековном периоду, са порастом потражње за преводима, на пример за радовима Толедске преводилачке школе, западни Европљани су почели да сакупљају текстове написане не само на латинском, него и латинске преводе са грчког, арапског, и хибру језика. Текстови Аристотела, Птоломеја и Еуклида, очувани у Дому Мудрости, су били тражени међу католичким учењацима. У Европи, Алхазенова De Aspectibus је директно утицала на Роџера Бејкона (13. век) у Енглеској, који се залагао за експерименталне науке, по узору на Алхазена. До позног Средњег века, синтеза католицизма и аристотелизма позната као сколастика је узела замаха у западној Европи, која је постала нови географски центар науке, мада су сви аспекти сколастике критиковани у 15. и 16. веку. == Основна подела == Научна поља су уобичајено подељена на две основне групе: природне науке, које проучавају природне појаве (укључујући и живот у биолошком смислу) и друштвене науке, које проучавају људско понашање и друштва. Математика, која је класификована као формална наука, има и сличности и разлике са природним и друштвеним наукама. Формална наука је витална за емпиријске науке. Велика достигнућа у формалним наукама обично доводе и до великих достигнућа у емпиријским наукама. Формалне науке су кључне у формирању хипотеза, теорија и закона, како у открићима, тако и у описивању како нешто ради (у природним наукама), и у сазнавању како људи мисле и делују (у друштвеним наукама). Док су емпиријска истраживања природе описана чак у античко доба (нпр. од стране Аристотела, Теофраста и Плинија старијег), научне методе се користе од Средњег века (нпр. од стране Ал-Хејсема, Ел-Бирунија и Роџера Бејкона), појава модерне науке се генерално везује за модерни период познат као Научна револуција 16. и 17. века. Формалне науке Логика Математика и информатика Кибернетика Рачунарство === Природне науке === 1.2 Физика Акустика Астродинамика Астрономија Астрофизика Атомска и молекуларна физика Оптичка физика Биофизика Рачунарска физика Космологија Динамика Динамика течности Квантна физика Физика атмосфере - метеорологија Физика материјала Математичка физика Механика Нуклеарна физика Оптика Физика честица Физика плазме Физика полимера 1.3 Хемија Аналитичка хемија Биохемија Рачунарска хемија Електрохемија Неорганска хемија Органска хемија Физичка хемија Квантна хемија Спектроскопија Стереохемија Термохемија 1.4 Наука о Земљи и животној средини Геологија Геодезија Геофизика Метеорологија Минералогија Физичка географија Океанографија Вулканологија Палеоекологија 1.5 Биолошке науке Биологија Молекуларна биологија Биохемија Биофизика Генетика Хистологија Физиологија Зоологија Ботаника Екологија Ентомологија === Техничке науке и технологија === 2.1 Архитектоника Грађевинарство Инжењерство 2.2 Електротехника и електроника Комуникације 2.3 Остале техничке науке Аеронаутика Наука о простору Механика Металургија Наука о материјалима Геодезија Индустријска хемија Производња хране === Медицинске науке === 3.1 Темељне медицинске науке Анатомија Физиологија Генетика Фармација Фармакологија Токсикологија Имунологија Патологија 3.2 Клиничке медицинске науке Педијатрија Породништво и гинекологија Интерна медицина Нефрологија Кардиологија Гастроентерологија Хирургија Стоматологија Неурологија Психијатрија Радиологија Офталмологија Онкологија 3.3 Здравствене науке Јавно здравство Социјална медицина Хигијена Медицинска нега Епидемиологија === Пољопривредне науке === 4.1 Пољопривреда, шумарство, рибарство и придружене науке Агрономија Узгој животиња Хортикултура 4.2 Ветерина === Друштвене науке === 5.1 Психологија Бихевиорална анализа Биолошка психологија Когнитивна психологија Клиничка психологија Развојна психологија Едукацијска психологија Експериментална психологија Здравствена психологија Хуманистичка психологија Индустријска и организацијска психологија Неуропсихологија Психологија личности Психометрија Психологија религиозности Психофизика Психологија чула и перцепције Социјална психологија 5.2 Економија Макроекономија Микроекономија Маркетинг Стратешки менаџмент Рачуноводство Пословна организација Спољно трговинско пословање Операцијска истраживања Пословна логистика Истраживање тржишта Промоција Међународни маркетинг Међународна економија 5.3 Едукацијске науке Образовање Образовне науке Општа педагогија Системска педагогија Дидактика Андрагологија Дефектологија Логопедија Кинезиологија Тренинг 5.4 Остале друштвене науке Друштвена антропологија Културолошка антропологија Етнологија Демографија Менаџмент Право Политичке науке Социологија Организација Методика Информацијске науке === Хуманистичке науке === 6.1 Историјске науке Историја Археологија Нумизматика Генеалогија 6.2 Наука о језику и књижевности Језикословље Филологија 6.3 Остале хуманистичке науке Филозофија Наука о уметности Историја уметности Теологија == Наука и религија == Наука и религија користе различите методе и имају различите циљеве. == Спољашње везе == "GCSE Science textbook". Wikibooks.org Новости Nature News. Science news

Source: original