Природа

або Ліліопсиди. родини: Злакові, Осокові, Орхідейні. === Тварини === Твари́ни (Animalia) - царство переважно багатоклітинних еукаріотичних (ядерних) організмів, однією з найголовніших ознак якого є гетеротрофність (тобто, споживання готових органічних речовин) та здатність активно рухатись. Однак тварини не завжди ведуть активний спосіб життя і є гетеротрофами. У клітинах тварин (як і інших еукаріотів) міститься сформоване ядро. До тварин належать ссавці, птахи, риби, комахи, павукоподібні, молюски, морські зірки, черви тощо. До царства тварин не належать рослини та гриби - теж великі (але не єдині) царства еукаріотів. Тварини належать до еукаріотів (в клітинах є ядра). Визначальними ознаками тварин вважаються: гетеротрофність (харчування готовими органічними сполуками) та здатність активно пересуватися. Втім, існує чимало тварин, що ведуть нерухомий спосіб життя, а гетеротрофність властива також грибам і деяким рослинам-паразитам. У побуті часто під словом тварини розуміються лише чотириногі наземні хребетні (ссавці, плазуни та земноводні). У науці за терміном «тварини» закріплено широке значення, що відповідає латинському Animalia (див. вище). Отже кажуть, що до тварин, крім ссавців, відноситься безліч інших організмів: риби, птахи, комахи, павукоподібні, молюски, морські зірки, всілякі черв'яки тощо. Людина стосується царства тварин, але зазвичай розглядається окремо - навіть професійні біологи вживають вислови «тварини і людина» або «тварини, зокрема людина». Водночас, раніше до цього царства відносили багатьох гетеротрофних найпростіших і поділяли тварин на підцарства: одноклітинні Protozoa і багатоклітинні Eumetazoa. Зараз назва «тварини» в таксономічному сенсі закріпилася за багатоклітинними. В такому розумінні тварини як таксон мають певніші ознаки - для них властиві оогамія, багато-тканинна будова, наявність щонайменше двох зародкових листків, стадій бластули і гаструли в зародковому розвитку. У переважної більшості тварин є м'язи і нерви, а не мають їх групи - губки, пластинчасті, мезозою, кнідоспоридії - які можливо, втратили їх вдруге. Тепер (2010-і роки) на Землі налічується майже 45 тисяч хребетних і 5-8 мільйонів видів безхребетних тварин, із яких описано тільки 1,5 млн видів. Підцарство Первинні багатоклітинні (Prometazoa) Тип Губки (Porifera) Тип Пластинчасті (Placozoa) Підцарство Справжні багатоклітинні (Eumetazoa) Розділ Кишковопорожнинні (Coelenterata) Тип Кнідарії (Cnidaria) Тип Реброплави (Ctenophora) Розділ Двобічно-симетричні (Bilateralia) Підрозділ Первиннороті (Protostomia) Тип Ацеломорфи (Acoelomorpha) Тип Прямоплави (Orthonectida) Тип Дицієміди (Dicyemida) Тип Плоскі черви (Platyhelminthes) Тип Немертини (Nemertina) Тип Черевовійчасті черви (Gastrotricha) Тип Гнатостомуліди (Gnathostomulida) Тип Мікрощелепні (Micrognathozoa) Тип Коловертки (Rotatoria) Тип Акантоцефали, або Колючеголові черви (Acanthocephala) Тип Головохоботні (Cephalorhyncha) Тип Внутрішньопорошицеві (Entoprocta) Тип Нематоди, або Круглі черви (Nematoda) Тип Волосові (Nematomorpha) Тип Цикліофори (Cycliophora) Тип Молюски (Mollusca) Тип Сипункуліди (Sipunculida) Тип Кільчасті черви (Annelida) Тип Ехіури (Echiura) Тип Тихоходи (Tardigrada) Тип Первиннотрахейні (Onychophora) Тип Членистоногі (Arthropoda) Тип Фороніди (Phoronida) Тип Мохуватки (Ectoprocta) Тип Плечоногі (Brachiopoda) Підрозділ Вториннороті (Deuterostomia) Тип Голкошкірі (Echinodermata) Тип Щетинкощелепні (Chaetognatha) Тип Напівхордові (Hemichordata) Тип Хордові (Chordata) == Людина і природа == З огляду на власну вдачу, людина переважно змінює середовище свого проживання. Перетворення природи людиною, на початок XX століття набрало таких розмахів, що український академік Володимир Вернадський запропонував термін ноосфера для позначення тієї частини біосфери, в якій діяльність людини має важливе, навіть геологічне значення. Ставлення громадськості щодо значного впливу людини на довкілля, змінювалося впродовж 20 ст. від захвату до збентеження. Для часового проміжку від 20-х до 50-х років, притаманне захоплення процесом перетворення природи, підпорядкування її потребам людини. Особливо ця тенденція була властивою для соціалістичного табору, в якому, як вважалося, людина стала на шлях не тільки перетворення неживої природи, а й природи людського суспільства. Від 60-х років минулого століття, захоплення почало змінюватися занепокоєнням - вплив людської діяльності на природу набрав таких розмірів, що люди почали виразно усвідомлювати його зворотний бік, небажані й погані наслідки: річки втрачали чистоту, збільшилося забруднення повітря, почали звужуватися ареали проживання окремих біологічних видів, інші потрапили під загрозу повного вимирання або цілком вимерли. Дослідження кліматичних змін показало, що відбувається процес швидкого глобального потепління, можливо пов'язаного також, з людською діяльністю. Людство дедалі ясніше усвідомлює те, що його здатність викликати кліматичні зміни всеосяжного масштабу, може поставити під загрозу його власне існування. Людина повинна ставитися до природи відповідально. Розпочався процес прийняття політичних рішень, вироблення заходів збереження середовища проживання, однак наразі незрозуміло, наскільки від буде ефективним, і чи ті зміни, котрі відбувалися в природі в останні роки й тривають зараз, не є початком незворотного процесу, який поставить під загрозу існування людства. Земля є природньою домівкою людства, це необхідний для нормального життя людини інтегративний планетарний простір, який на синергетичному рівні поєднуючи якості землі та її ресурсів з атмосферою, гідросферою та іншими елементами природного середовища (утворюючи біосферу), безпосередньо впливає як на якість життя так і на здоров’я людини, а відтак потребує бережного відношення. == Екосистеми == Екосистема - біологічна система, що складається зі спільноти живих організмів (біоценоз), середовища їх проживання (біотоп), а також системи зв'язків та обміну речовинами й енергією між ними. Екосистеми складаються з різних абіотичних і біотичних складників, взаємопов'язаних між собою. Структура і склад екосистем визначаються різними факторами довкілля між якими є система зв'язків, і зміна цих чинників призводить до динамічних змін в екосистемі. Ґрунт, атмосфера, сонячне випромінювання, вода і живі організми є одними з найважливіших складових екосистеми. Центральною концепцією в розумінні екосистеми є ідея, що живі організми взаємодіють з будь-яким іншим елементом в їх локальному середовищі. Юджин Одум, засновник екології, говорив: «Будь-який елемент, що містить всі організми (тобто "спільнота“) в даній області і взаємодіє із фізичним середовищем таким чином, що потік енергії призводить до чітко визначеної трофічної структури, біотичного різноманіття і матеріальних циклів (тобто обмін матеріалами між живими і неживими частинами) в межах системи є екосистемою». В межах екосистеми види пов'язані в харчовому ланцюжку і залежать один від одного, а також здійснюють обмін енергією і матерією між собою і з довкіллям. Менший за розміром елемент називається мікроекосистеми. Прикладом мікросистеми може бути камінь і різноманітне життя під ним. Макроекосистема може охоплювати цілий екорегіон з його басейном. === Дика місцевість === Здебільшого, дикою місцевістю, вважається район, який не був істотно змінений людською діяльністю. WILD Foundation дає докладніше визначення: «Найнезайманіші дикі природні території, що залишилися на нашій планеті - ті останні дійсно дикі місця, які не знаходяться під впливом людей і не мають доріг, трубопроводів та іншої промислової інфраструктури». Дикі місця можуть бути в заповідниках, маєтках, ранчо, резерваціях, заказниках, національних парках і навіть у міських районах уздовж річок, ярів та інших недоторканих людиною місць. Куточки дикої природи та охоронювані парки дуже важливі для виживання деяких тварин

Source: original