Хронологија Народноослободилачке борбе јун 1941.

поводом напада на СССР“. Пар дана касније, 27. јуна, објављен је Оглас у коме је грађанство Загреба обавештено о стрељању тројице ухапшених - Стејпана Шкрњуга, члана МК СКОЈ-а за Загреб, Ивана Шикића и Вилима Гашпаревића, док је смртна казна Стјепану Крзнарићу, замењена затворском у трајању од 20 година. Ово је био први усташки оглас у коме се говорило о лецима "комунистичког садржаја“. У Бихаћу, по наређењу жупника и усташког функционера, Љубомира Кватерника отпочела масовна депортација становништва српске и јеврејске националности. Бихаћки Срби су протерани у Босански Петровац, а Јевреји у Кулен Вакуф, где су се привремено задржали, а потом су и они пребачени у Босански Петровац. Почетком јула, јевреји су били изоловани у згради петровачке болнице, назване "сабирни логор“. Одатле су почетком септембра пребачени у Приједор, где су били смештени у кућама локалних Јевреја. Усташе су потом дозволиле бихаћким Јеврејима да се преселе у градове у Босни, изузев Бихаћа, што је већина учинила. Међутим, највећи дио бихаћких Јевреја био је убијен у усташким логорима у периоду од 1941. до 1943. године. У Бијељини, усташе ухапсиле 27 људи, међу којима и једну жену. У овој групи ухапшених је било 12 комуниста, међу којима и Димитрије Лопандић, некадашњи члан организације "Црвена правда“ и један од организатора атентата на министра Драшковића, 1921. године. Спроведен је у логор Керестинец, где је у покушају групног бега страдао, у току ноћи 13/14. јула. === 25. јун === Одржан састанак Окружног комитета КПЈ за Ваљево на коме је донета одлука о формирању Ваљевског партизанског одреда. Састанку је присуствовао инструктор ПК КПЈ за Србију Милош Минић и тада је за команданта Одреда одређен Здравко Јовановић, а за политичког комесара Милосав Милосављевић. У току ноћи 25/26. јуна у селу Бањанима, код Уба, формирана је Тамнавска чета, која је потом ушла у састав Ваљевског одреда, након његовог формирања 11. јула. У неколико села Дабарског поља, у столачком срезу - Попрати, Шћепан Крст, Хргуд и Дабрица, усташе отпочеле дводневни покољ српског становништва у коме је убијено око 260 људи. Масовна хапшења су организовале локалне усташе и група усташа из Љубушког и Чапљине. Већина убијених је убијана на Видовом пољу. У ноћи 25/26. јуна у близини Опузена, код Метковића, усташе стрељале део похапшених Срба из столачког среза, њих око 230. Међу стрељанима је био и др Иво Боснић-Ковачић, Хрват из Опузена, који се јавно успротивио вршењу ових злочина. У Дрвару усташе похапсиле 60 Срба, а потом их спровели у усташки затвор у Бихаћу, одакле су крајем јула одведени на стратиште на Гаравицама где су убијени. === 26. јун === У селима у околини Мостара, усташе отпочеле масовна хапшења Срба. Хапшења су вршена у селима Бијело Поље, Раштани, Гнојнице, Ортијеш, Лакшевине, Мало Поље, Благај, Ходбина, Богодол, Пијесци и Житомислићи. Током хапшења вршени су и злочини. У близини Домановића и Близанаца, убијено је 50 мушкараца из Пијесаца и Житомислића, међу којима и седморица монаха из манастира Житомислић. У близини села Градац, код Широког Бријега, убијено је пет мушкараца и девет жена из села Богодол. Ова масовни злочини заустављени су крајем јуна, доласком у Мостар домобранског генерала Владимира Лаксе, који је у циљу смиривања побуњеног српског становништва у Херцеговини, привремено обуставио покоље и 30. јуна пустио на слободу око 300 људи заточених у Мостару. У близини села Паљев До, на путу Мостар-Невесиње, невесињски устаници разбили једну чету усташа и домобрана и вод жандарма. Између осталог запленили око 100 пушака, 6 пушкомитраљеза и два камиона. === 27. јун === У Београду одржана седница Централног комитета КПЈ на којој је донета одлука да се уместо постојећег Војног комитета формира Главни штаб Народноослободилачких партизанских одреда Југославије. За команданта Главног штаба именован је Јосип Броз Тито, а за чланове - Александар Ранковић, Едвард Кардељ, Иван Милутиновић, Раде Кончар, Милован Ђилас, Франц Лескошек, Иво Лола Рибар, Сретен Жујовић и Светозар Вукмановић. Домобрански батаљон, ојачан са четом усташа, наступајући путем Мостар-Невесиње, од железничке станице Бишине, успео да пробије устаничке положаје и да уђе у блокирано Невесиње. === 28. јун === У Загребу, Јосип Копинич, шефом Коминтерниног пункта за везу у Загребу упутио писмо Централном комитету КП Хрватске у коме га је оптужио да "отеже покретање диверзантских и оружаних акција против окупатора и да непризнаје Коминтернине директиве“. Он је потом Коминтерни упутио депеше у којима је изнео оптужбе на рачун рада ЦК КПХ. После сукоба са ЦК КПХ, Копинич је остварио велики утицај на Месни комитет КПЈ за Загреб, од којег је покушао да формира нови ЦК КПХ (сукоб између Копинича и ЦК КПХ разрешен је тек на седници ЦК КПХ 13. јула). На Белом Брегу, у близини Зајечара, одржано саветовање Окружног комитета КПЈ за Тимочку крајину, на коме је одлучено да почну припреме за оружану борбу и да се формирају - Бољевачки, Тимочко-заглавски и Крајински партизански одред. На састанку је одређен командни кадар одреда и утврђен општи план војног деловања. Саветовању су присуствовали Василије Буха, члан ПК КПЈ за Србију, Миленко Брковић Црни, секретар ОК КПЈ, као и Добривоје Радосављевић Боби, Живан Васиљевић Марко, Јеремија Илић Јегор, Димитрије Тодоровић Каплар, Љубомир Нешић, Љубомир Радуловић Крња и Јанко Симеоновић Студент. Око 300 устаника из гатачког среза и пограничних црногорских села напало и заузело Автовац, који је бранило око 200 домобрана и 50 мештана, који су се повукли у Гацко. У току борбе је био оборен и један домобрански авион. Покушај да се продужи напад и заузме Гацко, није успео услед дезорганизованости и недисциплине коју су, противно договору, који је донесен пре напада, испољили поједини националистички елементи подстрајкивањем устаника на пљачку и убијање муслиманског становништва. === 29. јун === На Бубањи, у близини села Глушци, код Богатића, у присуству Милета Ивковића и Вукице Митровић чланова Покрајинског комитета КПЈ за Србију, одржана Окружна партијска конференција КПЈ за Шабац. Конференцијом, којој је присуствовало 14 делегата, руководио Добросав Радосављевић, секретар Окружног комитета КПЈ за Шабац. На Конференцији је разрађен план активности на организовању устанка и донета одлука о формирању Мачванског партизанског одреда, као и изабрани нови Окружни и Месни комитет КПЈ за Шабац. Усташе упале у село Присоје, код Сиња и похватале 94 лица, које су потом одвели у планину Грабовицу и тамо их побиле и

Source: original