78. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní 2
Dátum: 2022-11-30
Poslanec: Zemanová, Anna (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

95. Ďakujem pekne za slovo. No v úvodnom slove predkladateľ návrhu štátneho rozpočtu minister financií Igor Matovič nezostal nič dlžný svojej povinnosti. Jeho slovo namiesto racionálnych zdôvodnení jeho návrhu bolo v prvom rade útočiť na SaS, na Richarda Sulíka, stavať sa rozhodne do role martýra ako člena vlády, ktorej všetci ubližujeme, lebo oni to myslia so Slovenskom a s každým dobre. Vláda ministra financií Igora Matoviča myslí na seba. Niektorí jej členovia omámení mocou sú a mocou a vlastnou dokonalosťou. Útočné vyjadrenia manipulujú a rozoštvávajú spoločnosť. A namiesto pokory k mandátu, k exekutíve člena vlády a úlohe, ktorú dostala vláda, sú nezodpovední. Neustále prenášajú svoje pochybenia na politických konkurentov. Je to, pán minister, nepočúva, ale ostatní áno. Pán minister, je to slabošské. Manipulovanie mienky a predstava, že len vaše riešenia sú správne a najlepšie a jediné. Pán minister, vo svojom úvodnom vystúpení si predviedol, že nerozumieš parlamentnej demokracii. Tá nie je o poklonkovaní sa tvojim predstavám a predstavám vlády. Vláda sa zodpovedá parlamentu, a nie naopak. Pán minister, pán premiér, kolegovia, to je rovnica. Ponižovanie a urážanie politických konkurentov a hľadanie vinníkov u druhých nepomáha. Práve naopak, rozdeľuje spoločnosť. Nárast extrémizmu a radikalizácia spoločnosti je aj dielom tejto vlády, vlády Eduarda Hegera. Rozpočet je sprevádzaný hanbou, ktorá výrazne poškodzuje reputáciu Slovenska. Podvod, ktorý môže Slovensko stáť obrovské škody v podobe zabrzdenia financovania projektov v pláne a odolnosti. Výdavkové limity, ktoré sú podmienkou čerpania týchto prostriedkov, a zabrzdenie reforiem, to sú dôvody. Reakcia štátneho tajomníka Klimeka, ktorý bol na výbore, a keď som sa ho na to pýtala, tak jeho reakcia bola, mykol plecom, že nemá on dať aké výdavkové limity do rozpravy, lebo neboli vypočítané. Ale to, že neboli vypočítané z dôvodu arogancie ministerstva financií, ktoré pre istotu o nich nerokovalo. O tom ale hovoril aj náš tímlíder SaS pre verejné financie Marián Viskupič, ale nielen on, bolo to aj v správe NKÚ k štátnemu rozpočtu. Musím dať aj krátku poznámku k balíku peňazí na účte Všeobecná pokladničná správa, rozpočtová kapitola, v ktorej sú zahrnuté rôzne rezervy na nečakané udalosti a pre obratného ministra financií, ktorým určite Igor Matovič je, umožňuje rôzne zaujímavé hry s číslami. Ešte mám pár minút a chcem sa venovať aj oblasti životného prostredia. Tu dochádza k rastu výdavkov v objeme 1,8 miliardy eur na celkovú úroveň výdavkov v sume dva, viac ako dve miliardy. Avšak zaostávame pri odstraňovaní environmentálnych záťaží. Je úplná absencia výdavkov na odstraňovanie havarijných stavov, vodných stavieb v majetku štátu a tým nedostatočné zabezpečenie financovania protipovodňových opatrení, ktoré by mali byť v prvom rade realizované na princípe obozretnosti a prevencie. Je nedostatočné, aby sa vláda zaoberala len s informáciou o povodňových škodách na majetku, ktoré sú často aj sprevádzané na obeťami na ľudských životoch. Opakuje sa nedostatočné programové rozpočtovanie, ktoré bolo v minulosti zavedené, a práve z dôvodu, aby sa výdavky plánovali podľa navrhovaných cieľov a aby boli odpočtovateľné. Ale to je chyba celého rozpočtu a na toto tiež poukázala správa NKÚ. Slovenský vodohospodársky podnik, štátny podnik je naďalej na chvoste záujmu. Napriek tomu, že ide o strategický podnik, neustále ho štát drží v strate. Funguje so strojmi, ktoré patria do múzea. Nemajú dostatočnú výbavu na rýchly zásah napríklad pri stavaní protipovodňových bariér. Údržba tokov sa vykonáva v minimálnom rozsahu. Aj vďaka tomu prestáva naše najväčšie vodné dielo plniť protipovodňovú funkciu a stáva sa z neho len vodná elektráreň, cez ktorú vedie medzinárodná plavebná cesta. Stále nie je zapracovaná mapa protipovodňového ohrozenia do územných plánov. V štátnom rozpočte sa uvádza, že od ukončenia auditu v 2017 sa v Slovenskom vodohospodárskom podniku nedarí napĺňať jeho odporúčania a plánovaná úspora vo výške 20 milión eur nebola dosiahnutá. Ale vzhľadom na výrazný nárast rozsahu spravovaných vodných tokov v roku 2020, ako aj potrebnú aktualizáciu sa pripravuje jeho aktualizácia auditu. To však nestačí, pretože tento štátny podnik je podivuhodnou organizáciou, ktorá bola preradená do sektora verejnej správy. Pán minister, toto, prosím, vysvetlite. Ďalší štátny podnik je Vodohospodárska výstavba, z ktorej nadmerného zisku bude osobitný odvod 150 miliónov eur. V minulosti to bolo 200-tisíc. Ale opäť je tu nedoriešený diskriminačný vzťah medzi Vodohospodárskou výstavbou, štátny podnik a Slovenským vodohospodárskym podnikom. Vrátim sa ešte k tej, práve k tým, k Slovenskému vodohospodárskemu podniku, kde, ktorý je štátny podnik, ktorý explicitne hovorí o tom, že štátny podnik, zamestnanci sa riadia, sa riadia Zákonníkom práce a že len na základe akejsi metodiky boli preradení do subjektu verejnej správy, čo sa domnievam, že to nemá oporu v zákone. Sú naplánované obrovské výdavky na projekty a budovania rekonštrukcie infraštruktúry vodného hospodárstva, avšak nie je povedané, aké priority, na základe akých, akých hodnotení a prioritizácie. Podobne je to aj v ovzduší, v oblasti ovzdušia. V roku 2022 bola dofinancovaná prevádzka SHMÚ vo výške 3,5 milióna eur, ale už v ďalších rokoch nie. Je to nesystémové a tieto úlohy, úlohy, ktoré plní SHMÚ, sú ohrozené, čo sa týka monitorovania vôd, ovzdušia, klímy, ale aj meteorológie. Na Slovensku evidujeme viac ako 1 800 envirozáťaží, ale len 34 je naplánovaných do roku 2030. Ich sanácia, vôbec nevieme akých, ktorých, na základe akého výberu a takýmto spôsobom rozhodne Slovensko nemôže dosiahnuť stav dobrých vôd. Nie je povedané, ani či sú zahrnuté nejaké nové metódy vedy a výskumu pre ich sanáciu. Nič. To, čo vítam, je, že sa cielene určujú výdavky z environmentálneho fondu na plnenie niektorých úloh, ktoré boli, ktoré boli prijaté v tomto a minulom roku na úseku napríklad ochrany prírody. Čo však je nedostatočné, že nemáme vôbec žiadnu perspektívu o tom, ako sa docieli aj úloha, ktorá je v programovom vyhlásení vlády, záchrana Žitného ostrova. Akčný plán do dnešného dňa nebol predložený na rokovanie vlády, z ktorého by malí vzísť úlohy. Tieto úlohy, konkrétne záchrana Žitného ostrova ako našej najväčšej zásobárne pitnej vody v chránenej vodohospodárskej oblasti Žitný ostrov, nemá svoju kapitolu ani v programovom rozpočtovaní. Podobne to nemá ani svoju, svoju kapitolu tam nemajú práve ani tieto environmentálne záťaže, ktoré by mali byť jednotlivo popísané. Nie sú tam ani samostatne vedené úlohy, ktoré je potrebné napĺňať v súvislosti aj s pripravovaným zákonom, novým zákonom o ovzduší, kde nedostatočným spôsobom sa monitoruje kvalita životného, kvalita, kvalita ovzdušia. Tu sa rozhadzujú prostriedky na rôzne iné úlohy, ale na to, aby sme vlastne mali exaktné dáta o tom, v akom stave je životné prostredie, potrebujeme vedieť monitorovať kvalitu, kvalitu ovzdušia, kvalitu podzemných aj povrchových vôd, nie robiť len rôzne úvahy a predstavy na základe meraní, ktoré sa robia raz za nejaký dlhý čas. Z tohto dôvodu, aj z tohto dôvodu štátny rozpočet podobne ako moji kolegovia nepodporím.