7. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2020-05-20
Poslanec: Blanár, Juraj (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

44. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, podpredseda vlády, vážená snemovňa, čo sa týka skráteného legislatívneho konania, v krátkosti. Myslím si, že je opodstatnené z tohto pohľadu a všetkým nám záleží na tom, aby sme zmiernili všetky dopady koronakrízy predovšetkým na bežných ľudí. A tým aj zamestnávateľov, ktorí môžu pomôcť, aby ich neprepúšťali a tak ďalej. A určite ste si všimli, že hlasovanie strany SMER - sociálna demokracia bola vždy, bolo vždy v prospech takýchto opatrení a to určite nám dáte za pravdu, že drvivú väčšinu všetkých zákonov, ktoré tu boli predložené práve v súvislosti s dopadom na, s dopadom COVID-u 19 na ekonomiku a predovšetkým na ľudí, sme podporili. Avšak niektoré sa ujali, niektoré sa ani neujali, dokonca jeden z návrhov, ktorý sa týkal telekomunikačného zákona, tak ten bol jeden z prvých, ale dodnes ani tá aplikácia nie je v platnosti, alebo nefunguje, aj keď už bolo niečo avizované, a medzitým Ústavný súd pozastavil výkon tohoto zákona. Ale chcel som hovoriť o inom. Nejak sa tu trošku spomenul názor Európskej komisie. Áno, toto je pre nás rovnako dôležité, pretože, ako sme avizovali alebo ako sme argumentovali pri telekomunikačnom zákone, že to má byť dobrovoľné, na základe rozhodnutia každého, ktorý chce byť takýmto spôsobom sledovaný, tak by to malo byť rovnako dobrovoľné aj v tomto prípade, čo Európska komisia napáda. Preto vyzerá, že budú konania voči dvanástim krajinám Európskej únie v tejto oblasti, a preto je tu namieste otázka. (Ruch v sále, odmlčanie sa rečníka a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR 45. Páni, teraz aj páni poslanci, aj pán minister... Blanár, Juraj, poslanec NR SR 46. Ja len chcem, nechcem vás vyrušovať, pán predseda, ale chcem, aby pán podpredseda počúval, lebo práve na neho chcem smerovať ako predkladateľa. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR 47. Poprosím vás, aby sme všetci počúvali pána Blanára. Blanár, Juraj, poslanec NR SR 48. Lebo máme tú jedinečnú možnosť, aby nám pán podpredseda vysvetlil niektoré veci, ktoré sú s tým spojené, a mňa to naozaj zaujíma. Viete, bol tu zákon a podporili sme to v súvislosti s odkladom napríklad splátok úverov. Či už pre fyzické osoby o 9 mesiacov a pre právnické to bolo 6 mesiacov. Avšak povedzme si otvorene, podľa môjho názoru, aj keď som rozprával s mnohými bankármi, keby vláda vôbec nič vtedy neurobila, nerokovala by s bankami, tie banky by to aj tak urobili, pretože nič iné im neostávalo, v opačnom prípade by sa dostali oni sami do problémov, lebo ak by niekto prišiel o zamestnanie, stal by sa nesolventný, nemohol by splácať, medzitým by klesli ceny nehnuteľností napríklad pri hypotekárnych úveroch tak, že by boli pre banky nezaujímavé, by na tom prerobili. Čiže môj názor je taký, že tam vláda v podstate nič neurobila, iba sa stretla, vypil si kávičku pán Heger a skonštatoval, že niečo dohodol, ale pritom banky by to urobili aj tak. Ale podporili sme to, aj keď v podstate nijakým spôsobom vláda nepomohla, pretože všetci tí, ktorí si tie splátky predĺžia, tak musia všetko to predĺžené obdobie zaplatiť tak či tak. No a tu sa rovnako pýtam, a, pán podpredseda, čo vlastne vláda okrem toho, že umožnila, aby nemuseli platiť na základe zmlúv, ktoré majú títo objednávatelia nejakých zájazdov u cestovných kancelárií aj kanceláriách objednané, čo ešte viacej urobila pre bežného človeka, ktorý povedzme si objednal v dobrej viere nejaký zájazd, a pritom svojim spôsobom pre neho je každé euro dobré. Každé sto, dvesto eur je pre neho dobrých. Ja tam nevidím nič zo strany vlády okrem týchto administratívnych vecí, ktoré ste urobili, pretože ja by som očakával minimálne, že to bude dobrovoľné, aby sa rozhodli tí klienti, že či si buď zoberiem späť tú zálohu, alebo ju tam ponechám, že chcem podporiť, lebo v budúcnosti chcem naozaj cestovať, a uvidíme, ako sa to vyvinie. A tam mal podľa mňa vstúpiť štát a povedať, tí, čo si to zoberú, tak tam určitou mierou pomôžeme tým cestovným kanceláriám zo štátu, z peňazí z rozpočtu, ktoré jednoducho máte k dispozícii, zobrali ste alebo nakúpili ste, alebo presnejšie predali ste dlhopisy vo výške 4 mld. eur. A myslím si, že toto by bolo férové, lebo dnes je to tak, vážené dámy a páni, že v podstate svojím spôsobom tí ľudia, ktorí si objednali tie zájazdy, budú vlastne podporovať finančne tie cestovné kancelárie. Áno, svojím spôsobom to chápem, že mali by tiež určitý diel zobrať na seba, ak ste to takto mysleli, a pravdepodobne aj v ostatných krajinách, ale ja sa pýtam, čo urobil štát. Naviac ešte hrozí aj to, že tu bude konanie Európskej komisie voči Slovenskej republike. Napriek tomu, že, že sa odvolávame na ďalšie krajiny, lebo nie vždy všetko, čo sa v iných krajinách Európskej únie urobí, je naozaj aj dobré a použiteľné. Čiže, pán podpredseda, chcem vedieť, čo vlastne, aká je pridaná hodnota okrem tých administratívnych vecí, že ste uchránili v rámci zmlúv a klientov, čo ste ešte viacej tomu dali, pretože ja sa domnievam, že ste nedali nič a len ste to preniesli na plecia všetkých tých, ktorí majú objednané zájazdy. Takže skúsme sa nad týmto zamyslieť a možno do toho v druhom čítaní vniesť tú dobrovoľnosť, a aby vláda zobrala určitý ten podiel za tých klientov, ktorí sa rozhodnú, že jednoducho nechcú už ďalej cestovať, že si zoberú tú zálohu späť, aby sme im to umožnili, a štát tým cestovkám pomôže v tej povedzme sume zálohy, ktorú si zoberú ľudia späť. To, si myslím, že je férové. To je férové, tak ako o tom hovoríte aj v programovom vyhlásení vlády, a toto by sme mali robiť, myslieť na tých ľudí, lebo nie všetci sú takí solventní, že jednoducho im nebude chýbať, povedzme 500 alebo 600 eur 15 mesiacov, ale niekomu to veľmi chýba. Takže toľko z mojej strany v prvom čítaní a ďakujem za odpoveď, pán podpredseda, vopred.