72. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2022-09-23
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

150. Pán predsedajúci, ďakujem pekne ešte raz za slovo. Takže ja si dovolím pokračovať v predstavovaní tohto nášho návrhu zákona. Takže už v úvodnom slove som povedal, že teda podnikatelia v gastre sú skutočne vo veľmi zlej situácii a zníženie DPH je to, čo im môže pomôcť. Čiže v prvom kroku teda zníženie DPH predstavuje efektívny a adresný krok na pomoc týmto ťažko skúšaným podnikateľom. Zároveň, zároveň teda zníženie, zníženie cien dokáže prilákať väčší počet zákazníkov. A zároveň teda, a tam je aj tá pomoc akoby ľuďom, je, že minimálne toto riešenie zníži tlak na ďalšie a ďalšie zvyšovanie cien. Čiže bude to akoby protiinflačné opatrenie a pomôže teda, aby ľudia mali stravu dostupnú, aby teda či už do tých vývarovní, či už do tých reštaurácií prišli. A takto vlastne mali z toho aj ľudia profit, ale zároveň podporovali aj, aj celý gastrosektor. Pár slov si dovolím k tomu, že ako sme na tom Slovensko v porovnaní s ostatnými Európskymi krajinami ohľadne teda sadzby. Aktuálna sadzba na gastroslužby je 20 % a sme v celej Európskej únii štvrtý najvyšší. Čo sa týka ostatných krajín teda väčšinou, veľká väčšina krajín, devätnásť krajín Európy, Európskej únie aplikuje zníženú sadzbu DPH na reštauračné služby v rozmedzí od 5 do 13 %. Čiže preto ten náš návrh 10 je taký nejaký, povedzme, že stred toho celého, ako je to bežné v Európe. Toto opatrenie je takisto jedným z krokov, ktoré priamo odporúča Európska komisia pre členské štáty EÚ na elimináciu dopadov aj aktuálnej krízy. Odhadovaný vplyv, pretože peniaze sú vždy dôležité ešte špeciálne teda, keď na to pozerám, samozrejme, z pozície predsedu finančného výboru, takže to tu jednoznačne chcem povedať. Analýzy hovoria, že vplyv na rozpočet verejnej správy pre rok 2023 by bol približne 106 mil. eur. Ešte by som si dovolil odprezentovať zopár čísiel, ktoré teda myslím že exaktne a, bohužiaľ, negatívne expresívne ukazujú, akým veľkým problémom čelí teda alebo sektor gastra, ale aj ubytovacích služieb. Keď si zoberieme posledný štandardný rok, to bol rok 2019, a spolu keď zrátame aj počet prenocovaní domácich, ale aj zahraničných turistov, tak to bolo 7,6 mil. plus nejaké drobné, čiže 7,6 mil. prenocovaní za rok 2019 na Slovensku. Rok 2020 postihnutí teda koronakrízou iba 3,8 mil., čo je takmer polovičný pokles, ale to ešte stále je nič oproti tomu, že v roku 2021 bolo len 1,7, alebo necelého 1,8 mil. prenocovaní. Čiže obrovský, obrovský pokles a už len z tohto je vidieť, ako vážne dôsledky to, samozrejme, na celý sektor má. To, to je nielen teda tá hotelová časť, ale samozrejme, nemáte, nemáte hosťa, nemáte ani teda večeru a nemáte ani obrat v reštaurácii. Pritom treba povedať, že z dlhodobého sledovania je zrejmé, že 70 % spotreby realizujú práve ubytovaní hostia, takže ten úbytok ubytovaných hostí jednoznačne spôsobuje vlastne úbytky vo všetkom ďalšom. Len aby sme vedeli, tak rok 2019 celkové výdavky ubytovaných domácich a zahraničných turistov boli v hodnote 4,7 mld. eur. To je rádovo 4,5 % hrubého domáceho produktu krajiny, to je nezanedbateľná časť, nezanedbateľné číslo. Bohužiaľ, teraz nám to chýba. Ale zároveň je to teda šanca, kde sa vieme posunúť ďalej, kde to vieme celé pomôcť. To je ten jeden z dôvodov, prečo, prečo teda navrhujeme zníženú 10-percentnú sadzbu. Mám tu ešte čísla aj o zamestnanosti. Poviem len veľmi rýchlo. Zamestnanosť pred krízou v sektore bola cca na úrovni 110-tisíc ľudí v roku 2019, keď si pozrieme rok 2021, ťažko tam robiť priemer, lebo v tých ťažkých mesiacoch to bolo asi 71-tisíc, čiže obrovský pokles. Potom už pri tom zlepšení to bolo okolo 90-tisíc, čiže nech priemerne povedzme, že, že 80-tisíc, čo je vlastne o vyše 30-tisíc. To je, to je viac ako 30-percentný pokles. Zasa tým je povedané, aké veľké, aké veľké problémy sú. Toľko teda asi zatiaľ ku teda tej jednej časti, ku zníženiu dane z príjmu. Zároveň, ako som povedal, keďže ctíme to, že nie sme v stave, že teda vieme znižovať dane a nejak sanovať výpadok štátneho rozpočtu, nevieme ho sanovať, tá situácia je veľmi ťažká, preto prichádzame v súlade s našimi pravidlami s tým, že teda niekde tie peniaze musíme nájsť a to k tomuto sme urobili dvojičku, kde teda sme sa prihlásili aj k tomu, čo OĽANO dlhodobo chcelo, zvýšiť daň z alkoholu. V zákone, v návrhu zákona navrhujeme valorizáciu spotrebnej dane z alkoholu o 30 % z aktuálnej sadzby 1 080 euro na sadzbu 1 404 euro na jeden hektoliter stopercentného alkoholu. Ako som povedal, dôvod je teda, aby, aby neboli negatívne dôsledky na rozpočet. Blanár, Juraj, podpredseda NR SR Pán poslanec, rokovací čas na dnešný deň sa nám naplnil. Chcem sa spýtať, že ešte ako dlho? Viskupič, Marián, poslanec NR SR Ja si myslím, že tri minútky asi dajme toto. Blanár, Juraj, podpredseda NR SR Vážené panie poslankyne, páni poslanci, tri minúty by ešte mohol mať, aby sme mohli uzavrieť tento bod a nenechali ho, ako sa hovorí, rozprplaný do utorka. Tak nech sa páči. Viskupič, Marián, poslanec NR SR Veľmi pekne ďakujem. Takže už v podstate mi zostalo len vysvetliť teda, prečo dáva zmysel zvýšiť spotrebnú daň na alkohol, i keď hneď na začiatok poviem, zvýšenie akejkoľvek dane vždy má potenciál negatívnych dôsledkov, ale jednoducho nejaké tie príjmy do rozpočtu potrebujeme. Takže toto je daň, kde je priestor a dáva zmysel vlastne túto daň valorizovať. A budem hovoriť valorizovať preto, pretože daň z liehu, ktorá je teda tou hlavnou časťou, sa nevalorizovala vyše 10 rokov. Keď sa pozrieme, čo má rovnakú cenu ako pred desiatimi rokmi, pretože to je pevná sadzba v zákone. Takže okej. Keď sa pozrieme na hodnotu inflácie za tých 10 rokov, tak je ešte vyššia ako 30 %, preto vlastne sa viac-menej len tá sadzba zvýši na aktuálnu úroveň, ako, ako vlastne zahrnutie inflácie za ten, za, za tento čas. Ak teda bude stabilný vývoj spotreby, je predpoklad pozitívneho vplyvu na rozpočet verejnej správy, minimálne na úrovni 86 miliónov eur. Ako som spomenul, vychádzame takto v ústrety kolegom z OĽANO, ktorí teda dlhodobo navrhovali práve zvýšenie tejto dane z liehu. O čo sme to vylepšili je, že priamo takto povieme, že kde to zvýšenie skončí. Dobre. Ak chceme teda piť, to nie je životná nutnosť, takže tam si ľudia trochu priplatia. Jesť je životná nutnosť, preto vlastne prenášame tú výhodu, aby sa dostala k ľuďom, aby bolo jedenie dostupnejšie a teda sa zlacnilo, prípadne aspoň stlmil nárast, nárast spôsobovaný aktuálnou situáciou. Je to teda takto. Daňová dvojička, ktorá zasa v súlade s našimi pravidlami, nechceme zvyšovať byrokraciu, nechceme zvyšovať ďalšie a ďalšie úradovanie, takže toto nespôsobí žiadny, žiadny nárast byrokracie. Je to vlastne len zmena sadzieb a zároveň, a to je už asi posledné, čo dnes stihnem a čo dnes poviem, práve naopak, zvýšenie DPH výrazne zníži motiváciu na daňové podvody, výrazne to, a týmto to pomôže práve tým poctivým podnikateľom. Toto si uvedomme. Poctivý podnikateľ platil poctivo DPH-čku, nepoctivý neplatil a ten rozdiel bol veľmi veľký. Toto riešenie pomôže len tým poctivým. Ak niekto DPH-čku neplatil, nemáme mu ako pomôcť, ale ten poctivý podnikateľ, tá jeho nevýhoda sa výrazne zníži. A ja som presvedčený, že aj pri tých nepoctivých vlastne sa, budú mať menšiu výhodu pri tej nižšej sadzbe, ale riziko zostáva rovnaké, takže som presvedčený, že sa zníži miera šedej ekonomiky a aj ten stošesťmiliónový spomínaný negatívny vplyv na rozpočet bude nižší. Ja tak si dúfam, že budeme až prekvapení, ako toto dokáže, dokáže veľmi pomôcť. Verím, že toto nie je politický zákon, plénum máme síce prázdne. Veľmi si vážim každého jedného, kto ste tu vydržali takto sedieť a poprosím a chcel by som teda celé, celé spektrum poprosiť o podporu tohto zákona. Som presvedčený, že to bude silnou pomocou a podporou, či už pre ten gastrosektor, či už pre zamestnancov v gastrosektore, alebo vlastníkov reštaurácií, ale hlavne pre ľudí, ktorí budú mať prístupnejšie stravovacie služby. Veľmi pekne ďakujem za pozornosť, kolegynky, kolegovia a želám pekný víkend. Ďakujem.