33. schôdza NR SR - 10.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-04-09
Poslanec: Kleinert, Dana (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

48. Ďakujem pekne. Dobrý deň, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán predsedajúci, pán minister, chcela by som v podstate pokračovať v debate ku danému návrhu o dani z príjmu fyzických osôb pre samosprávy a dotknúť sa aj tak viacej holisticky vecí, ktoré s tým súvisia. Www.hlupadan.sk je web, ktorý má za pár hodín v podstate desaťtisíc podpisov a hovorí aj o tomto, čo tu budeme dnes rozoberať. Ja som už minule povedala, že som poslankyňa miestnej časti Staré Mesto aj mesta za Staré Mesto Bratislavy a tento zákon, samozrejme, tento návrh zákona je pre nás dôležitý, ale to, čo som chcela, s čím som chcela aj apelovať na pána ministra Kamenického je to, že nám tu na ostatnom stretnutí povedal, že niektoré veci spolu nesúvisia alebo že niečo nafukujeme a podobne. A ja si myslím, že by bolo dobré očakávať od ministrov akýchkoľvek, v tomto prípade od pána ministra financií, aby sa naozaj pozeral na veci v súvislostiach, pretože keď niekde niečo zoberiem, tak niekde niečo zase môžem pridať, alebo keď viem naštartovať ekonomiku, tak tým pádom viem rátať s väčším balíčkom a tak ďalej. Problém je v tom, že to, čo vyvádza doslovne táto vláda, tak vyvádza ľudí z miery, a to aj z ekonomickej, pretože vaše kroky sú reálne škodlivé aj pre mestá a samosprávy a vysvetlím aj ako. My, transakčná daň, ale aj to, čo tu teraz budeme sa rozprávať, naozaj má dopady na naše mestské podniky. Mesto Bratislava má napríklad OLO, komunálny podnik, dopravný podnik, riešime správu ciest, ale aj Staré Mesto má napríklad technické služby Starého Mesta. Sú to naozaj stovky až tisíce faktúr mesačne a tie drobné poplatky sú vo veľkom množstve. Keď sa budeme baviť o dopadoch schváleného konsolidačného balíčka štátu na rozpočet hlavného mesta Slovenskej republiky, tak by som chcela uviesť fakty. Pre rozpočet 2025 a myslím si, že je dôležité ešte povedať, že aj nielen mesto Bratislava alebo mestské časti, ale aj ostatné samosprávy majú vlastne rovnaké problémy, akurát sa tam dajú dosadiť alebo podobné problémy, akurát sa tam dajú dosadiť iné čísla, prípadne niektoré špecifiká, ale problémy, ktoré vlastne táto vláda vyvoláva aj transakčnou daňou, sú vlastne pre všetkých rovnaké. Pre rozpočet 2025 platí kvôli viacerým legislatívnym zmenám vlády vysoká miera neistoty, čo sa prejaví rastom výdavkov a aj výraznými rizikami na strane príjmov. Celkom prirodzene sa tieto riziká môžu prejaviť aj na kvalite života obyvateľov, a to nielen Bratislavy, ale aj ostatných samospráv. Tie, samozrejme, budú nútené hľadať rezervy, ale aj škrtať investície do opráv ciest, chodníkov či investičných dlhov našich škôl, materských škôl, alebo iných verejných priestorov. Samotná schválená konsolidácia má aj iné nepriame vplyvy na oboch stranách rozpočtu. Na príjme je to predovšetkým rušenie princípu stopercentného rozdeľovania podielovej dane samospráve vrátane takzvanej spoluúčasti na konsolidácii. Mestá a obce pritom konsolidujú už minimálne od roku 2022, kedy sa výrazne zvýšil daňový bonus, čo malo a má priamy negatívny vplyv na podielové príjmy miest a obcí. Ďalším opatrením, ktoré, čo znižuje podielové dane, je rozšírenie asignácie dvoch percent na oboch rodičov, pričom efekt sa prejaví v dani z príjmu fyzických osôb za rok 2026. Na strane výdavkov je hlavný vplyv zvýšenie DPH na 23 % pre tovary a služby. Nepriamy negatívny vplyv konsolidačných opatrení je celkové zvýšenie inflácie, čo dodatočne tlačí na nárast faktúr, ktoré platí mesto. Nová transakčná daň sa nepriamo dotkne aj mesta, mestských častí tiež, pričom zvýši náklady všetkým firmám vrátane mestských podnikov. A toto sa môže odzrkadliť v náraste cien komunálnych služieb a zvýši sa tlak na financovanie týchto podnikov. Vplyvy na príjmovej strane. Percentuálne príjem z dane z príjmu fyzických osôb pre obce sa zníži a štát si ponechá cirka 15 % z balíka určeného obciam. Zo 70 % je to 55 %, pričom reálny vplyv na hlavné mesto Bratislavy závisí od výšky normatívu, ktoré dostanú mestské časti. Toto zníženie zahŕňa zmenu financovania materských škôl prostredníctvom normatívu a spoluúčasť na konsolidácii kvôli zníženiu daňového bonusu. Na strane podielových daní poklesne príjem celej Bratislavy vrátane mestských častí, ale cez normatív na chod materských škôl dôjde k finančnej kompenzácii. Novela, ktorá obsahuje zmenu financovania materských škôl, bola schválená v roku, až 30. 10. 2024. Na príjmoch by mal byť výnos z podielovej dane pre Bratislavu cirka 290 miliónov eur v roku 2025, čo je pokles o 38 miliónov eur. Vzhľadom na proces zmeny štatútu je suma uvedená za celú Bratislavu, nakoľko samotné vplyvy na hlavné mesto budú závisieť od konkrétnych zmien štatútu hlavného mesta. Mestu Bratislava sa zoberú dve tretiny dodatočných príjmov, ktoré by plynuli z úpravy daňového bonusu na deti od roku 2025. Zmena daňového bonusu znamená nárast príjmov o desať miliónov eur pre hlavné mesto. Vláda ale v reakcii na to zmenila prerozdeľovanie DPFO v prospech štátu, čo zase znamená výpadok mínus šesť miliónov eur. Obidva tieto vplyvy sú už zarátané v poslednej prognóze príjmov od ministerstva financií. Spoluúčasť na konsolidácii opätovne znižuje príjmy, a to aj napriek tomu, že za roky 2024 a 25´ už došlo ku kumulatívnemu zníženiu príjmov Bratislavy z dôvodu zvýšeného daňového bonusu vo výške približne mínus 90 miliónov eur. Vplyvy na výdavkovej strane. Na strane výdavkov vznikajú pre hlavné mesto Bratislava negatívne vplyvy aj z vyššej DPH. Zvýšenie cien kvôli vyššej DPH má plný vplyv na vyššie spomenuté mestské výdavky, keďže mesto nie je platcom DPH a nemá si ako zarátať vyššiu DPH na vstupe na rozdiel od firiem, ktoré sú platcami DPH. Vplyv vo výške 2 milióny eur odzrkadľuje zvýšenie DPH pre ostatné tovary z 20 na 23 % odhadovaný na základe plnenia z roku 2024. Zníženie DPH z elektriny z 20 % na 19 sa viac menej vyrovná s nárastom DPH pre plyn a centrálne zásobovanie teplom. Negatívny vplyv sa očakáva aj z celkového zvýšenia cien tovarov a služieb z dôvodu vyššej inflácie. Presný vplyv inflácie nie je možné kvantifikovať, nakoľko priemerná inflácia nevie zachytiť špecifiká jednotlivých hospodárskych sektorov, kde môže byť úprava cien rozdielna. Zároveň inflácia už čiastočne zahŕňa vplyv zvýšenej DPH a iných konsolidačných opatrení. Na základe týchto obmedzení predpokladáme zvýšenie celkových bežných výdavkov hlavného mesta o cirka 4 milióny eur pre rok 2025, čo je asi jedno percento z celkových bežných výdavkov. Zvýšenie sa dotkne aj kapitálových výdavkov. Samotná transakčná daň sa dotkne mesta, mestských častí, skrátka všetkých samospráv, pretože sa priamo týka firiem s ktorými má mesto obchodný styk. Firmám sa zvýšia náklady, čo si prenesú do svojich cien. Na rozdiel od DPH, ktorú platí koncový spotrebiteľ len raz na výstupe, daň z transakcií si môže zarátať do ceny každý článok v reťazci, čo konečnú cenu pre mesto môže zvýšiť viacnásobne. Tento efekt spôsobuje čiastočne vyššiu očakávanú infláciu na rok 2025. Výnimka neuplatňovania transakčnej dane sa ani nevzťahuje na mestské podniky, o čom práve hovorím, kde je nová daň spojená s dodatočnými nákladmi. Vzhľadom na to, že mestské podniky zamestnávajú veľký počet zamestnancov, dopravný podnik má napríklad 2 600 ľudí, BVS-ka 1 100 a OLO 600, tak významná časť vplyvu plynie z mesačne platených miezd, z ktorých sa 0,4 %, respektíve maximálne tých 40 eur bude po novom odvádzať štátu. Pri mestských podnikoch treba zvlášť zvažovať aj vplyv zvýšenej DPH na 23 %. Pri dopravnom podniku Bratislavy, teda pri nezmenenej výške ceny lístkov došlo k zníženým tržbám dopravného podniku vo výške cirka 1 milión 200-tisíc eur. A tu treba ešte podotknúť, že ani Košice, ani mesto Bratislava, ich dopravné podniky nemali dokonca ani kompenzácie počas covidu, čo je teda jedna veľká skrivodlivosť. Hovorila som tu, pán minister, o viacerých vplyvoch na zvyšovanie nákladov mesta a samospráv, a tým pádom aj na ľudí v nich. Spomínam tu DPFO, hlúpu Ficovu transakčnú daň, infláciu, vyššiu DPH a celkovo tlak, teda tento vznikne na úplne každého v našej spoločnosti. A najhoršie je, že táto hlúpa Ficova transakčná daň naozaj trestá ľudí, ktorí sú ekonomicky aktívni. Ja by som vám povedala napríklad jednu zaujímavosť. Štát sa totižto, tak nám to napísal jeden klient, klient samosprávy, ktorý je živnostníkom a hovorí: "Štát sa priživuje aj na úveroch. Transakčnú daň platíte aj z úhrad splátok úverov, lízingu.