44. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2014-11-28
Poslanec: Zajac, Pavol (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

8. Vážená pani predsedajúca, pán minister, dámy a páni, nechcel som s faktickou poznámkou reagovať na predrečníka kolegu Mikuša, ktorý tu popísal kauzu firmy PayWell, ktorú sme v pondelok otvorili na tlačovej konferencii a ktorej sa aj viacerí kolegovia venovali aj v minulosti, kde sa uzatvorila zmluva medzi NDS-kou a touto firmou, ktorá má za kontrolu transakcií pri platbách palivovými kartami brať 6,75 alebo po dodatku, ktorým bolo o 8 dní podpísaných 6,15 % plus DPH z každej tranže. Pán minister, tak to vyzerá pri otvorení tejto kauzy, ako keby sme spolupracovali. Ako keby vy prídete s návrhom zákona o schránkových firmách a my otvoríme jeden konkrétny prípad, jednu konkrétnu kauzu, mimochodom, kde má 135 miliónov odísť pre súkromnú firmu s veľkým predpokladom, že na Cyprus a my vám to priamo ukážeme, ako to robíte, ako robí vaša vláda, pán minister. Tak budem konkrétny. Pán kolega Mikuš povedal, že pán Maďarič z tohto pultu povedal 10. 11., že je proti schránkovým firmám a je proti tomu teda, aby sa zúčastňovali na verejnom obstarávaní, aby odčerpávali verejné zdroje a 11. 11., deň na to NDS-ka podpísala zmluvu s firmou PayWell. To je čaro nechceného, alebo ako to mám nazvať? Desiateho povie pán minister Maďarič, že si nepraje, aby schránkové firmy odčerpávali verejné zdroje a jedenásteho firma NDS podpíše zmluvu. To sú mi veci! Áno, tiež som proti tomu, aby neznámi vlastníci odčerpávali verejné zdroje z verejného obstarávania, z našich spoločných peňazí, povedzme si to tak. Z peňazí, ktoré sa vyzbierajú od všetkých občanov Slovenska, následne vláda, ministerstvo dopravy, jeho podriadená organizácia NDS obstaráva takto u firmy, ktorej vlastník sídli na Cypre, cez tri ďalšie firmy. Aj pán minister mi odpovedal vo svojej záverečnej reči a ja som bol rád, že povedal, že takáto firma spĺňa všetky znaky toho, že bola by označená za schránkovú a nemohla by sa zúčastňovať na verejnom obstarávaní. Trochu som konzultoval s niektorými kolegami a tí mi povedali, že áno, pán minister má pravdu, ale keby sa niekto prihlásil k tej firme na Cypre, mohol by to byť aj Mišo, Jano, už by to vraj schránková firma nebola. Tak nie som právnik a naozaj, ak je tak postavený zákon, tak je potom nie v poriadku. Preto som aj ja podporil pozmeňujúci návrh pani kolegyne Žitňanskej, ktorý je z môjho pohľadu oveľa dôslednejší a presnejší. Ale, pán minister, včera nám v tejto kauze, a môj kolega Mikuš o tom hovoril a ja to musím zvýrazniť, pribudol ďalší prvok. Včera na výbore pán minister Počiatek priznal, že za firmu PayWell túto zákazku bude robiť firma Fleetpay. Firma Fleetpay, ktorá to robí od roku 2010 bez súťaže. To znamená, zahrali sme komédiu, Únii sme povedali, že tak urobíme súťaž. Keď teda Únia chce, Brusel chce súťaž, urobíme súťaž. Nastrčili tam firmu PayWell, ale bude to robiť Fleetpay ďalej. Doteraz to údajne robil za 7 % plus DPH, podotýkam, teraz vysúťažili 6,75. O osem dní nato dodatok za 6,15. Super, dali nám zľavu. Prečo? A ja sa pýtam, ale kto je vlastníkom firmy Fleetpay, ktorá bude de facto s vysokou pravdepodobnosťou odčerpávať tieto verejné zdroje? Kto je vlastníkom firmy Fleetpay? Je to schránka? Nie je to schránka? Má to nejakých majiteľov? No má to asi nejakých majiteľov. Ale v obchodnom registri ich nenájdete. Bola by tiež považovaná táto firma, kde vidíme len dozornú radu, predstavenstvo, ale už nie skutočných majiteľov, bola by tiež považovaná za schránkovú firmu? A nemohla by sa zúčastňovať verejného obstarávania? To je moja ďalšia otázka na pána ministra. Ja už som v prvom čítaní povedal, že problém schránkových firiem vo verejnom obstarávaní je vážny problém. Občania, s ktorými peniazmi narába vláda Slovenskej republiky, majú právo vedieť, kto je skutočným poberateľom týchto verejných zdrojov. Ale verejné obstarávanie má aj ďalšie a ďalšie problémy. Tým najpodstatnejším je, aby verejné obstarávanie pri vláde, pri vláde SMER-u, keď vo vláde je iba jedna strana, aby bolo čo najviac transparentné, aby sa súťažilo tak, aby sa vysúťažila čo najpoctivejšia, najnižšia cena z verejných zdrojov pri dodržaní všetkých podmienok kvality a kritérií. Toto je podstata verejného obstarávania. Schránkové firmy je len časť problému. A preto som avizoval, že s kolegom Hudackým prídeme s pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré sa priamo nebudú dotýkať problému schránkových firiem. To sme podporili, teda ja konkrétne som podporil kolegyňu Žitňanskú, ktorá sa tejto problematike detailne venovala a som presvedčený, že jej pozmeňujúci návrh je dôslednejší, ako ten vládny. Ale problém verejného obstarávania je aj inde a to pomenujem. A keď mi bolo naznačené, že teda žiadne iné pozmeňujúce návrhy, mimo tých, čo sa dotýkajú schránkových firiem, nebudú prijaté, tak som bol trochu prekvapený. Lebo pán minister, len nedávno sme tu prijali novelu zákona o miestnych daniach a tuším, že to bolo pri školskom zákone. Myslím si, že dobre si to pamätám. Bolo to pri školskom zákone, kde sa pozmeňujúcim návrhom vládneho poslanca doplnili miestne dane. Už vtedy niektorí kolegovia hovorili, že to je nepriama novela, ale klasik slovenskej politiky povedal, kde je vôľa, tam je cesta. Tieto pozmeňujúce návrhy, ktoré predkladáme, úzko súvisia so zákonom o verejnom obstarávaní a neriešia ani školský zákon, ani obchodný register, ani ďalšie veci. Naozaj sa priamo dotýkajú verejného obstarávania. A ja tie problémy, o ktorých skoro všetci viete, aj popíšem a pokúsime sa s kolegom to predložiť a požiadať o podporu riešenia tohto, týchto pálčivých problémov. Prvým problémom, o ktorom všetci vieme, ale vláda za tri roky nemala ochotu ho riešiť, je problém nevyplácania subdodávateľov z verejných zdrojov. To znamená, pri verejnom obstarávaní vyhrá firma, väčšinou sa jedná o nejakú väčšiu firmu a pre ňu robia subdodávatelia a tí nie sú následne vyplácaní. Podotýkam, vždycky hovorím o verejných zdrojoch, to znamená o zdrojoch v Slovenskej republike alebo eurofondoch. Tí nie sú vyplácaní, následne sa dostávajú do obrovských, obrovských problémov, dlhujú napríklad daňovému úradu, ten na nich pošle exekútorov, dostávajú sa títo drobní živnostníci do takých problémov, že sú im exekvované ich rodinné domy. Nie sú schopní vyplácať ďalších, od ktorých nakúpia napríklad materiál, alebo si objednajú ďalšie služby. A už vôbec nehovorím o tom, že nie sú schopní uživiť svoju rodinu. A vždycky hovoríme o zákazke z verejných zdrojov. Dámy a páni, ako to funguje v súkromnom sektore? Máme predsa aj súkromných investorov, lebo veľakrát sa, hovoríme o stavebných prácach. Ako to funguje v súkromnom sektore? Môže si dovoliť súkromný investor to, že jeho hlavný dodávateľ nevyplatí subdodávateľov? A potom sa môže stať, že subdodávateľ príde na stavbu a vymontuje okná, alebo odmontuje čerpadlá. Môže si to dovoliť súkromník? No, nemôže. Rozumný človek, rozumný investor to urobí tak, že do zmluvy dá podpísať hlavnému dodávateľovi to, že všetky subdodávky pri splnení všetkých podmienok musia byť vyplatené a ku dňu prebratia alebo kolaudácie musí doniesť papier podpísaný tými subdodávateľmi, kde je napísané mimo nejakého zádržného, že sú vyplatení. Súkromný investor si nemôže dovoliť, aby, aby mal na stavbe subdodávateľov, o ktorých ani nevie, že tam sú. A my sa pri verejných financiách ako tvárime? My sa pri verejných financiách podľa zákona tvárime, že máme jedného hlavného dodávateľa a či tam sú nejakí subdodávatelia, alebo nie sú, tak o nich ako hlavný investor akože nevie. On v skutočnosti o nich vie, on v skutočnosti vie, že sú nevyplácaní, ale kľudne ten hlavný dodávateľ dostane zaplatené a dostane do problémov rad firiem, ktorí sú pod ním. Kolega Hudacký urobil stránku, internetovú - nezaplatili.sk - a na ňu píšu subdodávatelia. Aj v lete sme niekoľkokrát riešili subdodávateľov, ktorí pracovali pre firmu Váhostav, nedostali zaplatené, boli v obrovských problémoch. Niečo sa nám podarilo, ale tým, že sme určitý nátlak použili na firmu tým, že zverejníme takéto správanie, nakoniec dvoch subdodávateľov sa nám podarilo poriešiť. Ale kde sú ďalšie stovky a tisíce? Dámy a páni, musím vám v tejto chvíli popísať jeden, jeden prípad, takýto prípad, kde z verejných zdrojov sa dostalo do problémov niekoľko firiem. Dámy a páni, jedná sa o zákazku intenzifikácie a separovaného zberu vo Vranove nad Topľou, kde z eurofondov bola platená zákazka za 4,4 mil. eur, 4,4 milióna a mesto Vranov cez verejné obstarávanie vysúťažilo firmu EURO-BUILDING, a. s. Aby som dlho o tom nehovoril, firma EURO-BUILDING, a. s. si objednala subdodávku vo firme EURO-ŠTUKONZ. Tá si objednala u firmy Segametal, s. r. o., tá si to objednala u firmy Koner, s. r. o., tá v spoločnosti Bauma-SK, s. r. o., tá vo firme Icoma spol. s r. o. a tá nakoniec u firmy CEDENT plus s. r. o. Skutočne zákazku alebo jej stavebnú časť, skutočne jej stavebnú časť vykonávala firma CEDENT, vo firme 665-tisíc. Táto firma stavebnú časť tejto zákazky vykonávala, dalo by sa povedať, že komplet. Komplet ju vykonala, objem prác - 665-tisíc, samozrejme, aj ona si musela objednať tovar, poddodávky, aj služby u ďalších firiem a predstavte si, táto firma nedostala ani cent. Tí, čo skutočne realizovali práce na stavbe, nedostali ani cent. Táto firma existuje na stavebnom trhu cez 20 rokov, relatívne úspešná stredná firma. Táto zákazka ich dostala do polohy, že sú dneska exekvovaní. A sú exekvovaní aj ich poddodávatelia, ktorí im dodávali ďalšie materiály a služby. Toto je príklad toho, ako vo verejnom obstarávaní by sa nemalo konať. A naozaj kolega Hudacký a ja spolu s ním sme pripravili novelu zákona o verejnom obstarávaní a tú dneska predkladám ako pozmeňujúci návrh ku verejnému obstarávaniu. Som presvedčený o tom, že hlavný dodávateľ má nahlásiť svojmu investorovi všetkých subdodávateľov, ktorí robia na stavbe. Má nahlásiť aj ich objemy, aj ich splátkové kalendáre, ktoré definujeme, že nesmú byť dlhšie, ako dva mesiace po vykonaní prác a definujeme tam, že keď mesiac po tom, keď mali dostať peniaze, to hovoríme o lehote troch mesiacov po tom, keď vykonajú práce a nedostanú zaplatené, aby sa mohli obrátiť aj títo subdodávatelia na investora, ten, kto vypláca túto zákazku a keď neuspejú, aj na Úrad pre verejné obstarávanie, aby investorovi a hlavnému dodávateľovi dal príkazom, že musia vyplatiť týchto subdodávateľov. Teraz mi dovoľte prečítať tento pozmeňujúci návrh a potom budem sa venovať ďalšiemu pozmeňujúcemu návrhu. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána Hudackého a Pavla Zajaca k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, tlač 1317. Bod 1. V čl. 1.1 sa vkladajú nové novelizačné body 1 a 2, ktoré znejú: 1. V § 26 sa ods. 1 dopĺňa písm. k), ktoré znie: „k) nemá evidované nedoplatky voči subdodávateľom vo verejnom obstarávaní podľa § 108.". 2. V § 26 sa ods. 2 dopĺňa písm. h), ktoré znie: „h) písm. k) čestným vyhlásením uchádzača alebo záujemcu, že nebol vyčiarknutý zo zoznamu podnikateľov podľa § 134 ods. 2 písm. a); verejný obstarávateľ a obstarávateľ je povinný si overiť pravdivosť čestného vyhlásenia v zozname podnikateľov, ktorý je vedený podľa § 128 a vykonať o overení úradný záznam.". Doterajšie novelizačné body sa primerane prečíslujú. 2. V čl. 1.1 sa za doterajší novelizačný bod 12 vkladajú nové novelizačné body 13 a 14, ktoré znejú: 13. Za § 108m sa vkladajú § 108n, ktorý vrátane nadpisu znie: „VI. Ochrana subdodávateľa. §108n (1) Pri zadávaní subdodávky, vrátane subdodávky, ktorej predpokladaná hodnota je nižšia ako finančné limity ustanovené v § 4, sa musí uplatňovať princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie a princíp transparentnosti. (2) V zmluve o subdodávke úspešný uchádzač a subdodávateľ uvedú osobitné ustanovenia o lehotách splatnosti platieb subdodávateľovi za splnenie subdodávky alebo jej častí. Tieto lehoty nesmú byť dlhšie ako dva mesiace a po lehote alebo lehotách splatnosti platieb ustanovených zmluvou medzi obstarávateľom a úspešným uchádzačom. V zmluve o subdodávke sa tiež uvedie skutočnosť, že sa ňou plní časť zákazky vyplývajúcej z verejného obstarávania a konkrétne údaje obstarávateľa. (3) Úspešný uchádzač po uzavretí zmluvy o subdodávke vypracuje a pošle informáciu o subdodávke obstarávateľovi najneskôr do jedného mesiaca od uzatvorenia zmluvy. V informácii o subdodávke uvedú ustanovenia o lehotách splatnosti platieb subdodávateľovi za splnenie subdodávky. (4) Subdodávateľ je povinný poskytnúť úspešnému uchádzačovi plnenie ustanovené zmluvou o subdodávke v lehote a kvalite uvedenej v zmluve o subdodávke. (5) Úspešný uchádzač je povinný za splnenie poskytnuté podľa ods. 4 subdodávateľovi zaplatiť v lehotách podľa osobitných ustanovení o lehotách splatnosti platieb subdodávateľovi za splnenie subdodávky, najneskôr však do troch mesiacov po dni, keď úspešný uchádzač prijme platbu, ktorú za splnenie príslušnej časti zákazky prijme od obstarávateľa. (6) V prípade, ak subdodávateľ nesplní povinnosti vyplývajúce z ods. 5 alebo nesplní iné závažné povinnosti ustanovené zmluvou o subdodávke alebo všeobecne záväznou právnou normou, úspešný uchádzač to oznámi neodkladne obstarávateľovi. (7) V prípade, ak úspešný uchádzač neuhradí platbu splatnú podľa zmluvy o subdodávke subdodávateľovi jeden mesiac po uplynutí lehoty jej splatnosti, oznámi to neodkladne subdodávateľ obstarávateľovi. (8) V prípade, ak obstarávateľ dostane oznámenie subdodávateľa o neplnení povinností úspešného uchádzača podľa odseku 7 a zároveň dostane aj oznámenie úspešného uchádzača o nesplnení povinností subdodávateľa podľa odseku 6, obstarávateľ najskôr vyzve subdodávateľa, aby nedostatky odstránil a následne obstarávateľovi preukázal splnenie povinností vyplývajúcich zo zmluvy o subdodávke. (9) V prípade, ak obstarávateľ dostane oznámenie subdodávateľa o neplnení povinností úspešného uchádzača podľa odseku 7 a nedostane oznámenie úspešného uchádzača o nesplnení povinností subdodávateľa podľa odseku 6, alebo subdodávateľ preukáže splnenie svojich povinností podľa odseku 7, obstarávateľ vyzve úspešného uchádzača, aby bezodkladne zaplatil subdodávateľovi splatnú platbu, najneskôr však do troch mesiacov po dni, keď úspešný uchádzač prijal platbu, ktorú za splnenie príslušnej časti zákazky prijal od obstarávateľa a zaplatenie splatnej platby preukázal obstarávateľovi. (10) V prípade, ak úspešný uchádzač nepreukáže zaplatenie splatnej platby subdodávateľovi v trojmesačnej lehote uvedenej v odseku 9, po uplynutí tejto lehoty zablokuje obstarávateľ všetky ďalšie platby, ktoré by mal poskytnúť úspešnému uchádzačovi podľa zmluvy, ktorú uzavrel s úspešným uchádzačom podľa predpisov o verejnom obstarávaní, ktorej súčasťou je i predmet zmluvy o subdodávke. (11) V prípade, ak úspešný uchádzač nepreukáže zaplatenie splatnej platby subdodávateľovi do šiestich mesiacov po dni, keď úspešný uchádzač prijal platbu, ktorú za plnenie príslušnej časti zákazky prijal od obstarávateľa, oznámi obstarávateľ Úradu pre verejné obstarávanie, že úspešný uchádzač prestal plniť podmienky účasti na verejnom obstarávaní týkajúce sa osobného postavenia podľa § 26 ods. 1 písm. i). (12) V prípade, ak obstarávateľ zistí, že si úspešný uchádzač nesplnil informačnú povinnosť podľa odseku 3, obstarávateľ vyzve úspešného uchádzača, aby si túto povinnosť bezodkladne splnil. (13) V prípade, ak si úspešný uchádzač nesplní svoju informačnú povinnosť do jedného mesiaca od výzvy obstarávateľa podľa odseku 12, zablokuje obstarávateľ všetky ďalšie platby, ktoré by mal poskytnúť úspešnému uchádzačovi podľa zmluvy, ktorú uzavrel s úspešným uchádzačom podľa predpisov o verejnom obstarávaní, ktorej súčasťou je i predmet zmluvy o subdodávke. (14) Blokovanie platieb podľa odsekov 10 a 13 obstarávateľ zruší v deň, ktorý nasleduje po dni, keď úspešný uchádzač preukáže splnenie povinnosti, kvôli nesplneniu ktorej došlo k zablokovaniu platieb.". 14. V § 134 sa za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: "(4) Ak ide o podnikateľa, ktorý prestal spĺňať podmienky účasti vo verejnom obstarávaní podľa § 26 ods.1 písm. k) na základe oznámenia obstarávateľa podľa § 108n, úrad vyzve podnikateľa, aby sa k oznámeniu obstarávateľa vyjadril do 15 dní odo dňa doručenia oznámenia. Ak sa v tejto lehote podnikateľ nevyjadrí, alebo z vyjadrenia nie je zrejmé, že nie je dôvod na vyčiarknutie, úrad rozhodne o vyčiarknutí zo zoznamu.". Doterajšie odseky 4 a 5 sa označujú ako odseky 5 a 6. Doterajšie novelizačné body sa primerane prečíslujú. 3. V čl. 1.1 v doterajšom bode 14 sa § 155o dopĺňa odsekom 6, ktorý znie: "(6) Pre zmluvy uzavreté podľa predpisov o verejnom obstarávaní pred dňom účinnosti tohto zákona sa informačná povinnosť úspešných uchádzačov podľa § 108n ods. 3, vrátane dohody o lehotách splatnosti platieb subdodávateľovi za splnenie subdodávky, pokiaľ takáto dohoda nebola súčasťou pôvodnej zmluvy o subdodávke, splní najneskôr do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona. Po uplynutí trojmesačnej lehoty sa tento zákon uplatní i na zmluvy o subdodávkach pre zákazky z verejného obstarávania uzavreté pred dňom účinnosti tohto zákona v plnom rozsahu.". Toľko pozmeňujúci návrh. Ja už k tomu poviem len toľko, že keď pred pár mesiacmi sme už štvrtýkrát predložili tento zákon o verejnom obstarávaní, tak prišla nejaká nejasná odpoveď od vlády, ale aj myslím si, že pán minister Borec prisľúbil, že bude sa problematikou nevyplácania subdodávateľov pri verejnom obstarávaní zaoberať. Problém je naozaj vážny. Nemyslím teraz ministra Vážneho, ale naozaj tento problém je naozaj veľmi markantný na Slovensku. Súvisí aj s dvoma najväčšími stavebnými spoločnosťami Váhostav a Doprastav, ktorí takto nevyplácajú svojich subdodávateľov a v súčasnej chvíli sú v reštrukturalizácii. To znamená, veľa z týchto subdodávateľov nebude na základe tejto reštrukturalizácie alebo vôbec vyplatených alebo teda predpoklad je, že časť svojich pohľadávok dostanú. A veľmi ťažko sa ku nim dostanú. Preto vás žiadam o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu, ktorý sme už štyrikrát predkladali ako samostatný zákon. Druhý pozmeňujúci návrh, ktorý som ohlásil už v prvom čítaní, sa dotýka problematiky takzvaného benchmarkingu. To znamená toho, že verejný obstarávateľ, keď vypisuje súťaž, má za povinnosť vypísať aj najväčšiu prípustnú hodnotu zákazky. A ide o spôsob, ako stanoviť túto najvyššiu prípustnú cenu. Ak by sa to dialo tak, ako dneska sa o tom píše v zákone o verejnom obstarávaní, kde je to napísané len všeobecne, nikdy by nemohlo dôjsť ku kauze piešťanského CT-čka. Ak by ten verejný obstarávateľ, ktorý vypisoval túto súťaž, vedel, že na trhu existujú výrobcovia, Siemens tu bol spomínaný alebo aj ďalší, tak on by si to mal urobiť, keď nevie, aká je hodnota zákazky, tak si má urobiť prieskum trhu. Mal si urobiť prieskum trhu, má tieto príslušné firmy, ktoré niečo také vyrábajú, má ich osloviť, požiadať ich, chcem také a také CT-čko s takými a takými parametrami, prosím vás, dajte mi, koľko také CT-čko vo vašej firme môže stáť. K tomu si nechá urobiť výkres, stavebný, rozpočet. Povie, CT-čko stojí toľko, stavebné práce toľko a túto čiastku takýmto prieskumom trhu a položkovitým stavebným rozpočtom takto stanoví najväčšiu prípustnú cenu. Z niečoho takého by mu vyšlo možno, že najväčšia prípustná cena pri piešťanskom CT-čku je, teraz si dovolím len tak odhadnúť, možno 600-, 700-tisíc. Nikdy by sa nemohlo objaviť v súťažných podmienkach, že najväčšia prípustná cena je 1 mil. 600-tis., a ak by táto najväčšia prípustná cena bola zodpovedne urobená, tak ako to dneska už hovorí zákon o verejnom obstarávaní. A preto tento zákon o verejnom obstarávaní chceme spresniť, ako sa má táto najväčšia prípustná cena stanoviť. A to prieskumom trhu pri tovaroch a pri niektorých službách troma ponukami alebo pri stavebných prácach nacenením stavebného rozpočtu položkovitého stavebného rozpočtu, ktorý nebude viac ako rok starý. Pri prieskume trhu tieto ponuky nesmú byť podľa nášho návrhu staršie ako 30 dní. A tento prieskum trhu a takto stanovená najväčšia prípustná cena alebo hodnota z obstarávania bude súčasťou dokumentov pri verejnom obstarávaní, príslušnom verejnom obstarávaní, ktorý bude aj zverejnený. Takže dovoľte mi, aby som prečítal pozmeňujúci návrh. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Pavla Zajaca a Jána Hudackého k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov parlamentná tlač 1317. 1. V čl. 1.1 sa vkladá nový bod 1, ktorý znie: 1. V § 5 sa za odsek 12 vkladá nový odsek 13, ktorý znie: "(13) Verejný obstarávateľ vykoná výpočet predpokladanej hodnoty zákazky formou prieskumu trhu, ocenením zoznamu položiek minimálne od troch uchádzačov pri poskytnutí služieb a dodávke tovaru. Uvedené výpočty, resp. rozpočty musia mať dátum určenia nie starší ako 30 dní k dátumu vyhlásenia verejného obstarávania a tvoria súčasť dokumentácie o výpočte predpokladanej hodnoty zákazky. Pri uskutočnení stavebných prác predpokladanú hodnotu zákazky určí verejný obstarávateľ na základe rozpočtu stavby, ocenenom výkaze výmer stavby, ktorý nie je starší ako 12 mesiacov k dátumu vyhlásenia verejného obstarávania." Doterajšie odseky 13 a 14 sa prečíslujú na 14 a 15. 2. V čl. 1.1 sa vkladá nový bod 2, ktorý znie: 2. V § 23 sa za odsek 6 vkladá nový odsek 7, ktorý znie: "(7) Po uverejnení oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania je verejný obstarávateľ povinný zverejniť na svojom profile aj dokumentáciu o výpočte predpokladanej hodnoty zákazky." Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. 3. V čl. 1.1 sa za bod 10 vkladá nový bod 11, ktorý znie: 11. V § 46 ods. 2 sa v poslednej vete slová "jedna ponuka" nahradia novým textom "jedna alebo dve ponuky". Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Dámy a páni, ešte by som ozrejmil tretí bod nášho pozmeňujúceho návrhu. Ten sa dotýka § 46, v ktorom sa okrem iného, voľne povedané, píše, že ak verejný obstarávateľ nedostane viac ako dve ponuky, v preklade po slovensky, ak nemá tri ponuky, môže súťaž zrušiť. Počúvajte dobre. Ak nedostane tri ponuky, ale len dve, každé obstarávanie sa môže na Slovensku, príslušný obstarávateľ ho môže zrušiť. To znamená CT-čko v Piešťanoch dve ponuky, myslím si, že diaľnica D1 Hričovské Podhradie - Litavská Lúčka dve ponuky, kontrola transferov pri platbách palivovými kartami medzi NDS-kou a víťaznou firmou Paywell v súťaži dve ponuky. To znamená, všetky tieto súťaže mohli príslušní obstarávatelia na základe § 46 zrušiť. Nestalo sa tak. Ale viete, čo sa píše v tom § 46 ešte? V tom § 46 sa píše, že ak bola iba jedna ponuka v súťaži, tak musí toto verejný obstarávateľ, ten, kto vypísal súťaž, zdôvodniť, prečo mal iba jednu ponuku a toto musí zverejniť vo vestníku verejného obstarávania, aby sme všetci vedeli, že prečo niekto mal iba jednu ponuku a cez to všetko vyhral. A ja hovorím, dobre, fajn. Prečo ale, keď má dve ponuky, to nemusí zdôvodňovať? A príslušní verejní obstarávatelia pri tejto vláde sa naučili robiť súťaže s dvoma ponukami. Lebo jednu ponuku treba zdôvodňovať, viete, a to tak zle vyzerá. Treba to zdôvodňovať, treba to zverejniť, prečo iba jedna ponuka. Nuž tak, organizujú sa súťaže, kde sú dvaja uchádzači. To už sa nemusí zverejňovať. Dvaja sa predsa len, povedzme si pravdu, ľahšie dohodnú na cenotvorbe, ako viacerí uchádzači. Tak ja dávam spolu s kolegom Hudackým návrh, aby teda, keď sú nielen jeden, alebo nielen jeden, ale aj keď sú dve ponuky, aby to musel vysvetliť verejný obstarávateľ a zverejniť to takto, prečo mal iba dve ponuky. Naozaj si viem predstaviť situáciu, že na trhu sú iba dve firmy, ktoré robia špecifické práce, ale povedzme si úprimne, postupovali by sme takto, keby sme obstarávali v súkromnom sektore? Robili by ste tak viacerí z vás, keby ste niečo zabezpečovali pre svoju rodinu? Pre seba? Robili by ste to tak, že nechali by ste si vypracovať iba jednu ponuku alebo dve? Skúste si spomenúť, keď chcete kúpiť auto, alebo chcete kúpiť pračku alebo ďalšie zariadenie do domu, ako postupujete? Máte internet, idete na rôzne stránky a hľadáte, chcem takú a takú napríklad pračku. Zadefinujete si podmienky, aké má spĺňať a následne hľadáte čo? Najvyššiu ponuku? Alebo najnižšiu pri dodržaní všetkej kvality? Všetci takto robíme, aj keď si kupujete zájazd v lete. Zadefinujete si, kde chcete ísť a na ako dlho chcete ísť, odkiaľ chcete letieť a potom nikto z vás nehľadá najdrahšiu ponuku, ale najlacnejšiu. Prečo pri verejnom obstarávaní, pri našich spoločných peniazoch takto nepostupujeme? Prečo posledné prípady ukazujú na to, že sa súťaž vypíše tak, aby ju spĺňalo čo najmenej uchádzačov? Najlepšie dvaja a následne elektronickou aukciou, ako pri cétečku v Piešťanoch, viete, prišla odpoveď: elektronickou aukciou bola vysúťažená tá cena. Nuž áno. Keď sú dvaja uchádzači, predpokladaná hodnota zákazky je 1 milión 600-tisíc, tak ju elektronickou aukciou vysúťažia tak, že dajú cenu nižšiu o 300 eur. Postupoval by niekto z vás takto aj doma? Určite nie. Preto aspoň v tom treťom bode žiadame, aby keď pri jednej ponuke to dneska musí zdôvodňovať, tak nech to zdôvodňuje aj pri dvoch ponukách. To nie je žiaden pozmeňovací návrh, ktorý by rozvrátil zákon o verejnom obstarávaní. Pri trocha dobrej vôle by to mohlo prejsť a preto aj, pán spravodajca, žiadam, aby o tomto pozmeňujúcom návrhu bolo hlasované tak, že o bodoch 1 a 2 spoločne, lebo súvisia a o bode 3 samostatne, aby vládni poslanci SMER-u mali šancu aspoň takto drobne prispieť k tomu, že sa dozvieme, prečo, keď sú dvaja uchádzači, teda prečo len dvaja uchádzači sú v súťaži a takto sa všetci dozvieme. Na záver mi dovoľte povedať, ak by neexistoval centrálny register zmlúv, ak by neexistoval vestník verejného obstarávania, nič z týchto posledných káuz, o ktorých dneska hovoríme, cétečko v Piešťanoch, diaľnica Hričovské Podhradie - Lietavská Lúčka, kde je tunel, tunel Žilina na bežný kilometer trikrát predražený ako tunel, ktorý je sedem kilometrov odtiaľ. Firma PayWell, kto by o nej vedel dneska, ak by neexistoval centrálny register zmlúv, ktorý bol prijatý za vlády Ivety Radičovej ako najlepšie antikorupčné opatrenie? Na základe tohto centrálneho registra zmlúv a vestníka verejného obstarávania máme dneska tieto informácie a verejnosť má právo sa dozvedieť, kto podpisuje tu zmluvy v hodnotách niekoľko 100 miliónov a kto, aká firma je za tým. Niekedy sa to dozvieme, niekedy nie, že, pán minister? Nevieme, kto je majiteľom firmy Fleetpay. Štyri roky už z verejných zdrojov dostáva každý rok okolo 7,5 milióna. Na 13 rokov vyzerá, že má zmluvu na 140 miliónov. Takže ale predsa len vďaka centrálnemu registru zmlúv a vďaka vestníku verejného obstarávania tieto informácie dneska máme. Verejnosť má právo dozvedieť sa tieto informácie a preto vás prosím aj o podporu týchto pozmeňujúcich návrhov. Ďakujem za pozornosť.