46. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-01-27
Poslanec: Susko, Boris (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

67. Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Dovoľte mi, aby som ako spravodajca k uvedeným návrhom zákonov Civilný sporový poriadok, Civilný mimosporový poriadok a Správny súdny poriadok bližšie predstavil účel týchto navrhovaných právnych úprav. Návrhy predkladaných zákonov, ktoré nahrádzajú súčasný Občiansky súdny poriadok č. 99/1963 Zb., boli vypracované na základe legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného, ktorý vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č. 283 z 5. júna 2013 a takisto na základe Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Rekodifikáciu civilného práva procesného možno zaradiť medzi najzásadnejšie projekty na zefektívnenie súdneho konania v histórii samostatnej Slovenskej republiky, ktorého cieľom je okrem iného nastaviť nové pravidlá civilného konania na súdoch, pravidlá, ktoré priebeh konania zhospodárnia a zároveň vytvoria nový rámec na efektívnu ochranu celého spektra práv vyplývajúcich z hmotného práva. Pristúpiť k rekodifikácii a nielen k novelizácii v prípade civilného práva procesného bolo nevyhnutné najmä z dôvodu, že nie celkom vyhovujúci Občiansky súdny poriadok z roku 1963 bol do dnešného dňa novelizovaný viac ako 80-krát, čím jednoznačne muselo dôjsť k narušeniu obsahovej, ale, samozrejme, i logicky nadväznosti jednotlivých častí. Ďalším dôvodom, prečo predkladateľ pristúpil k rekodifikácii, je skutočnosť, že čiastkové novely zákonov všeobecne nedokážu pokryť všetky ustanovenia súvisiace s novelizovaným procesným inštitútom, resp. ich pokrývajú nedostatočne. Predkladateľ volil cestu troch kódexov, pričom vychádzal z dôsledného oddelenia právnej úpravy sporového konania, nesporového konania a osobitne upraveného konania pre veci správneho súdnictva, a nadviazal tak na historické tradície nášho civilného procesu. Zložitosť a predovšetkým rôznorodosť hmotnoprávnych vzťahov, ktoré sú predmetom civilného súdneho konania, znemožňujú, aby pre každé súdne konanie platili rovnaké pravidlá. Niektoré konania si vyžadujú osobitný procesný režim alebo postup. Vyčlenenie správneho súdnictva do samostatného kódexu bolo nevyhnutné, najmä vzhľadom na odlišný charakter vecí vyplývajúcich z občianskoprávnych, resp. pracovnoprávnych, rodinných, obchodných alebo hospodárskych vzťahov na strane jednej a veci správneho práva na strane druhej, ktorých riešenie sa spravuje aj odlišnými základnými princípmi. Potreba vypracovať osobitný procesný predpis pre účely správneho súdnictva vychádza z doterajšej rozhodovacej činnosti súdov v správnom súdnictve, takisto zo zaťaženosti jednotlivých stupňov súdov a skladby správnych vecí v systéme súdnictva Slovenskej republiky, ako aj z pripravovaných zmien civilného práva, po ktorom volajú odborníci a ktorý má aj oporu v právnych úpravách iných štátov. Otázka vyčlenenia nesporového konania do samostatného kódexu bola zložitejšia. Základné delenie nachádzacieho, resp. základného súdneho konania na konanie označované ako sporové a konanie osobitné nesporové, však z historického hľadiska nemožno, ako už pán minister v úvodnej reči povedal, spochybňovať. Našou tradíciou je oddelená úprava sporov a nesporov, medzi ktorými existujú podstatné pojmové rozdiely, navyše predkladateľ má za to, že práve zotrvaním na jednej úprave civilného procesu by podporilo už teraz existujúce stieranie rozdielov medzi vedením konania sporového a nesporového, najmä pokiaľ ide o otázku dokazovania. Nesporové konania majú spoločné to, že je snaha prejednať ich pri zachovaní zvýšenej právnej ochrany zo strany zákonodarcu, tzv. verejný záujem na ich ochrane, čo sa prejavuje vo väčšej vnútornej jednotnosti procesného priebehu pri ich prejednaní. Naopak, mimosporové konania, pardon, mimosporové konania navyše ponechávajú širší priestor pre ingerenciu štátu a realizáciu verejnej moci pri poskytovaní právnej ochrany, a to z úradnej povinnosti s cieľom ochrany práva účastníkov pri súčasnom presadzovaní verejného záujmu. Je nevyhnutné zdôrazniť, že ide o vysoko odborný projekt, na ktorom pracovala Rekodifikačná komisia pre Občiansky súdny poriadok kreovaná ministrom spravodlivosti, ktorá je tvorená alebo bola tvorená odborníkmi s dlhoročnými skúsenosťami s tvorbou a aplikáciou v oblasti civilného procesu. Členovia rekodifikačnej komisie boli zámerne vyberaní tak, aby tam boli zastúpení aj odborníci z radov sudcov aj advokátov, exekútorov, notárov, resp. právnych teoretikov alebo odborníkov na európske právo. Zastúpenie v nej takisto mali právni teoretici, praktizujúci odborníci, ako aj odborníci z Českej republiky, ktorí už s rekodifikáciou majú svoje skúsenosti. Cieľom predkladaných procesnoprávnych kódexov je vytvoriť také procesnoprávne inštitúty, ktoré umožnia sa čo najviac priblížiť k ideálu rýchlej a spravodlivej ochrany práv a právo chrániť záujmov procesných strán za predpokladu zodpovedného prístupu subjektov civilného procesu k súdnemu konaniu a vytvoriť tak priestor pre kvalitnejšie súdne rozhodnutia. S týmto cieľom nevyhnutne súvisí aj ďalší cieľ, a to zlepšenie vymožiteľnosti práva judikovaného v civilnom súdnom konaní. Základným atribútom týchto kódexov je ich užšia špecializácia na rôzne druhy konaní s prehľadnou právnou úpravou, ktorá má ambíciu posilniť inštitút právnej istoty a spravodlivého súdneho konania. Paragrafové znenia navrhovaných zákonov uvádzajú základné princípy, ktoré sa stávajú výkladovými pravidlami toho-ktorého kódexu a v istom smere predstavujú určitý návod pre zákonodarcu, v akom svetle by sa normy nových kódexov mali vykladať. Dovoľujem si vyzdvihnúť už spomenutý princíp právnej istoty, ktorý možno označiť ako princíp legitímnych očakávaní, kedy môže každý legitímne očakávať, že jeho spor bude rozhodnutý v súlade s ustálenou rozhodovacou praxou najvyšších súdnych autorít. Najdôležitejším princípom mimosporového konania je princíp ochrany verejného záujmu. Pre dôsledné naplnenie cieľa vyjadreného týmto princípom je potrebné uplatňovať aj iné metódy súdneho konania, ako je tomu v sporovom konaní. Súd napríklad môže konať z úradnej povinnosti, uplatňuje sa v širšej miere vyšetrovací princíp, princíp oficiality, resp. materiálnej pravdy. Nosnou časťou celej rekodifikácie je práve Civilný sporový poriadok, ktorý za účelom zefektívnenia súdnictva a odstránenia zbytočných prieťahov v konaniach zavádza tzv. inštitút predbežného prejednania sporu, ktorý tu už spomínal pán minister, ktorý kladie osobitné nároky na procesnú diligenciu sporových strán, ako aj pripravenosť samotného sudcu a slúži tak na vyjasnenie predmetu sporu a vydiskutovania si procesných možností vrátane možností ukončiť spor zmierlivým spôsobom. Sme presvedčení o tom, že pri správnej a uvážlivej aplikácii má tento inštitút potenciál výrazne zrýchliť konanie a zabrániť tzv. prekvapivým súdnym rozhodnutiam. Za účelom zabezpečenia dôslednej koncentrácie procesu, ktorá je takisto spôsobilá prispieť k efektívnemu a rýchlemu konaniu, sa kladú vyššie požiadavky na procesnú aktivitu sporových strán a s tým úzko spojenú procesnú zodpovednosť so sankčnými dôsledkami v prípadoch, kde je procesná strana pasívna. Snahou predkladateľa bolo takisto reagovať na jednu z najväčších negatív doterajšej právnej úpravy civilného procesu, ktoré sme tu už niekoľkokrát v parlamente riešili, a to prieťahy v konaní, v dôsledku čoho navrhuje výrazné zmeny v súvislosti s doručovaním. Navrhovaná koncepcia doručovania má potenciál výrazne zefektívniť a zrýchliť súdne konanie, a to zavedením nových moderných prvkov elektronickej komunikácie s procesnými stranami, tak rozšírením okruhu doručujúcich subjektov, ale predovšetkým zavedením princípu prísnej zodpovednosti za správnosť údajov zapísaných vo verejných registroch. Tak ako v prípade právnických osôb a fyzických osôb podnikateľov sa zavádza fikcia doručenia aj v prípade fyzických osôb nepodnikateľov, teda bežných občanov, ktorí budú zodpovední za to, že im nemožno doručiť písomnosti na adrese ich registrovaného pobytu a nebudú sa tak môcť vyhýbať súdnemu konaniu, ako im to umožňuje doterajšia právna úprava. Navrhovaná právna úprava reflektuje jeden zo základných princípov nového sporového konania, podľa ktorého nemožno aplikovať kontradiktórny koncentrovaný spor na všetky subjekty rovnako, čo je odôvodnené objektívnou hmotnoprávnou i procesnoprávnou nerovnosťou určitých subjektov práva, ktorú musí súd kompenzovať uplatnením osobitných procesných postupov odlišných od všeobecných procesných inštitútov sporového konania. Predkladateľ za subjekt hodný takejto procesnej ochrany ustanovil spotrebiteľa v spotrebiteľských procesných vzťahoch, ďalej zamestnanca v pracovnoprávnych vzťahoch a subjekt domáhajúci sa ochrany z porušenia zásady rovnakého zaobchádzania. Za účelom preventívneho pôsobenia na subjekty konania zavádza nová právna úprava nové typy pokút, ktoré majú ambíciu zabrániť prieťahom v konaní. Ako príklad možno uviesť pokutu za podanie šikanóznej alebo zjavne bezdôvodnej námietky zaujatosti sudcu alebo pokutu advokátovi za podanie neprípustného alebo nedôvodného dovolania. Prijatie navrhovaných procesných kódexov považujeme za základné a nevyhnutné kroky pre zlepšenie vymožiteľnosti práva v Slovenskej republike a k efektívnejšiemu a rýchlejšiemu dosiahnutiu rozhodnutia súdov. Je to súčasť celého komplexu opatrení, ktoré sme počas tohto volebného obdobia sa snažili v legislatívnom procese zaviesť. Predkladaná právna úprava si za svoj cieľ dáva najmä zefektívnenie, zjednodušenie, zrýchlenie a zhospodárnenie civilného súdneho procesu, čím by sa mala zabezpečiť účinnejšia ochrana práv a oprávnených záujmov fyzických osôb, ako aj právnických osôb, ako aj ochrana celospoločenských záujmov a ochrana zákonnosti a verejného záujmu. Na záver by som chcel oceniť a podporiť nastavenie dostatočnej, dostatočne dlhej legisvakančnej lehoty, ktorú predpokladá aj zákon č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky s tým účelom, aby bol dostatočný čas na to, aby sa tak odborná verejnosť, ako aj laická verejnosť mohla oboznámiť s týmito novými kódexmi a pripraviť sa na ich aplikáciu v praxi. Ďakujem za pozornosť, skončil som, pán predseda.