11. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2012-11-27
Poslanec: Bastrnák, Tibor (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

148. Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážená pani ministerka, milé dámy, vážení páni, nakoľko systém zdravotnej starostlivosti je permanentne v centre pozornosti našej spoločnosti, každá vláda by sa mala snažiť vytvoriť vhodné podmienky na jej efektívne fungovanie. Na ceste k tomu je nevyhnutné aj zabezpečenie dostatočného toku financií a jeho sprehľadnenie. Svojou filozofiou a obsahom v niektorých častiach aj prerokovávaný návrh zákona sleduje podobný cieľ. Za účelom zabezpečenia vyšších príjmov zdravotných poisťovní tento návrh napríklad podstatným spôsobom rozširuje odvodovú povinnosť prijímateľov dividend. Pri príjmoch označovaných ako dividendy sa navrhuje zvýšenie odvodovej sadzby z 10 na 14 % a zavádza sa osobitný režim ročného zúčtovania zdravotného poistenia. Zároveň sa dividendy vynímajú zo súčasného režimu tak, aby iné príjmy neznižovali základ pre výpočet odvodov z nich. To bude mať za následok výrazné zvýšenie odvodového zaťaženia predovšetkým tých občanov, ktorí majú súbežne príjmy zo závislej činnosti a z dividend. Pre spoločnosti vyplácajúce dividendy sa stanovujú relatívne široké oznamovacie povinnosti, okrem toho tie budú povinné z vyplácaných dividend strhávať preddavky na poistné a odvádzať ich zdravotným poisťovniam. To prinesie nezanedbateľnú administratívnu záťaž najmä pre akciové spoločnosti s vyšším počtom akcionárov. Z uvedených dôvodov hodnotím uvedené opatrenie jednoznačne negatívne. Zo systémového hľadiska, ak vláda chce zabezpečiť konsolidáciu verejných financií aj prostredníctvom zdanenia dividend, mala by to urobiť transparentným spôsobom prostredníctvom príslušných daňových zákonov a nie nedokonalým spôsobom cez legislatívu zo zdravotného poistenia. Tak ako je návrh predložený, pravdepodobne neprinesie očakávaný efekt, a to vzhľadom na existujúce početné množstvo možností relatívne jednoducho obísť. Medzi ďalšie novosti zavedené týmto návrhom patrí zavedenie pravidiel určených pre zdravotné poisťovne pri vedení zoznamov z dlžníkov, ako je obstarávanie niektorých aplikačných problémov, odstránenie niektorých aplikačných problémov technického charakteru a určitých terminologických nedostatkov. Zavedenie explicitných pravidiel pre vedenie verejného zoznamu dlžníkov zdravotnými poisťovňami podľa môjho názoru možno hodnotiť pozitívne. Tieto pravidlá možno hodnotiť ako primerané a vyvážené vo vzťahu k právam a povinnostiam platiteľov poistného. S touto, ako aj s ďalšími úpravami technického charakteru môžno súhlasiť. Návrh zákona taktiež zavádza povinnosť pre Úrad na dohľad nad zdravotnou starostlivosťou vykonať dohľad nad zaradením poistencov do farmaceuticko-nákladových skupín, úrad bude povinný vykonať dohľad na účely mesačného prerozdeľovania zdravotnej poisťovni raz za polrok a skontrolovať zaradenie najmenej 300 poistencov. Zavedenie tejto povinnosti možno hodnotiť pozitívne. Prípadné vykazovanie nesprávnych údajov v tejto oblasti niektorou zdravotnou poisťovňou by mohlo mať značný dopad na výsledok prerozdeľovania poistného a spôsobiť poškodenie ostatných poisťovní. Ostáva dúfať, že úrad pri určení počtu poistencov, ktorých zaradenie do nákladových skupín bude predmetom kontroly, zohľadní aj veľkosť poistného kmeňa tej-ktorej poisťovne, resp. priebežné výsledky kontroly. Vidíme, že pri hodnotení návrhu zákona kladne vyznievajú najmä tie časti, ktoré svojím charakterom sledujú využitie možnosti ponúkanej informatizáciou spoločnosti v 21. storočí. Ak však sledujem návrh zákona ako celok, nedá sa nezbadať, že ministerstvo zdravotníctva neakceptovalo početné návrhy verejných inštitúcií, odbornej verejnosti a zdravotných poisťovní na rozšírenie novely o ďalšie, neraz dôležité zmeny. Vyplýva to hlavne z vyhodnotenia pripomienkového konania, pričom snaha o dosiahnutie čo najširšieho konsenzu by mala byť prioritou v otázke súvisiacich so zdravotníckym systémom. Hodnotiac obsah návrhu zákona ako celok, musíme konštatovať, že návrh nerieši žiadne zo zásadnejších problémov, ktoré existujú v oblasti financovania zdravotnej starostlivosti, resp. zdravotného poistenia. Nezostáva nič iné, ako veriť, že ministerstvo zdravotníctva okrem zmien technického charakteru v budúcnosti pripraví aj účinné opatrenia na skutočné ozdravenie a zefektívnenie systému. Je to spoločným záujmom všetkých obyvateľov Slovenska. A preto by som chcel ešte vám predložiť pozmeňujúci návrh k príslušnému zákonu. Tak prvý môj návrh. Navrhujem v čl. I návrhu zákona za bod 5 vložiť nové body 6 a 7, ktoré znejú: Bod 6. V § 10b ods. 1 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová "ak nie je v odseku 4 ustanovené inak". Bod 7. V § 10b ods. 4 sa za slová "na základe ktorej plynú" vkladajú slová "výhry a ceny podľa osobitného predpisu 25a ." Poznámka pod čiarou v odkaze 25a znie: "§ 8 ods. 1 písm. i) a j) zákona č. 595/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov." A doterajšie body 6 až 46 sa označia ako body 8 a 48. Zdôvodnenie: S účinnosťou od roku 2011 bol podstatne rozšírený okruh príjmov, ktoré podliehajú v rámci zdravotného poistenia odvodovej povinnosti. Cieľom týchto zmien bolo predovšetkým zabezpečiť, aby poistenci, ktorí platili minimálne alebo žiadne odvody a ktorí majú iné príjmy ako príjmy zo závislej činnosti a zo živnostenského podnikania, primerane prispievali do systému zdravotného poistenia. Aplikačná prax tejto právnej úpravy schválenej koncom roku 2010 ukázala, že medzi príjmy podliehajúce daňovým odvodom sa dostali aj také, pri ktorých platenie odvodov nie je náležité. Konkrétne ide o výhry z reklamných súťaží alebo žrebovaní a ceny z verejných a iných súťaží. V prípade, že hodnota takejto výhry alebo ceny presahuje sumu 165,97 eura, je povinnosťou poistenca zaplatiť nielen daň, ale v rámci ročného zúčtovania poistného aj odvody na zdravotné poistenie vo výške 14 %. Predmetné príjmy majú pritom spravidla neopakujúci sa náhodný charakter. Povinnosť platenia zdravotných odvodov, navyše súbežne so zdanením, nie v jednom prípade znemožňuje výhercovi užívanie takejto výhry alebo ceny. Ten je nútený ju predať, aby si mohol splniť svoje povinnosti voči štátu, resp. zdravotnej poisťovni. Takáto situácia vzniká najmä u poistencov z ekonomicky slabších skupín obyvateľov. Je pritom pozoruhodné, že výhry v lotériách a iných podobných hazardných hrách podľa tej istej právnej úpravy nezakladajú povinnosť platiť zdravotné odvody. Z uvedených dôvodov navrhujem vypustiť povinnosť platiť zdravotné odvody z výhier a cien uvedených v § 8 ods. 1 písm. i) a j) zákona o dani z príjmov. Z takého opatrenia nebude mať prakticky žiadny dopad na hospodárenie zdravotných poisťovní, pretože odvody z predmetných príjmov predstavujú zanedbateľnú časť druhého zdravotného poistenia. Druhý môj návrh, tiež k príslušnému návrhu zákona. Navrhujem v čl. I návrhu zákona vypustiť body 12, 13 a 16. Zdôvodnenie: Platenie zdravotných odvodov z dividend a ďalších podielov na zisku obchodných spoločností bolo prostredníctvom legislatívnych zmien schválených Národnou radou zavedené s účinnosťou od roku 2011. Účelom bolo predovšetkým odstránenie opodstatneného zvýhodnenia poistencov, ktorí nemali alebo mali len minimálne príjmy z pracovnej činnosti alebo ktorí poberali príjmy označované ako dividendy. Odvody a sadzba bola pre dividendy stanovená vtedy na 10 %. Možno súhlasiť s vládnym návrhom v tom, že je potrebné zjednotiť odvodovú sadzbu pre dividendy s odvodovou sadzbou platnou pre ekonomicky aktívnych poistencov, ktorá je 14 %. Na druhej strane nemožno súhlasiť s navrhovanou úpravou, podľa ktorej sa dividendy vynímajú zo súčasného režimu tak, aby iné príjmy neznižovali základ pri výpočte odvodov z nich. Rovnako nemožno súhlasiť so zvýšením maximálneho vymeriavacieho základu pre odvody z dividend na dvojnásobok oproti stropu pre ostatné príjmy. Navrhované opatrenia už nemajú nič spoločné so spomenutým pôvodným racionálnym cieľom zavedenia platenia zdravotných odvodov z dividend, ale ich podstatou je zdanenie dividend. Ak chce vláda zabezpečiť konsolidáciu verejných financií aj prostredníctvom zdanenia doterajších nezdanených kapitálových príjmov fyzických osôb, nech to urobí transparentným spôsobom prostredníctvom príslušných daňových zákonov. Predložený vládny návrh zákona o zdravotnom poistení prináša neopodstatnenú diskrimináciu predovšetkým tých poistencov, ktorí majú súbežne príjmy z pracovnej činnosti a príjmy z dividend. Pre takýchto poistencov by súhrnný maximálny ročný vymeriavací základ predstavoval až 180-násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve oproti 60-násobku platnému pre poistencov, ktorí nemajú príjmy z dividend. Takýto poistenec by mohol za budúci rok na odvodoch zaplatiť až sumu presahujúcu 15-tisíc eur, čo je trikrát viac, ako je strop u poistenca, ktorý má príjmy len zo závislej činnosti alebo zo živnosti. Okrem toho poistenec, ktorý má príjmy len z dividend, by bez ohľadu na ich výšku nezaplatil viac ako dve tretiny spomenutej sumy. Z uvedených dôvodov navrhujem úpravu vládneho návrhu tak, aby naďalej platil jednotný ročný maximum vymeriavacieho základu vo výške 60-násobku primeranej mzdy v národnom hospodárstve, do ktorého by sa zahŕňali všetky príjmy podliehajúce odvodovej povinnosti vrátane dividend. Ďakujem pekne za vašu pozornosť. (Potlesk.)