38 schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-12-03
Poslanec: Heger, Eduard (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

164. Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Pán predkladateľ, kolegyne, kolegovia, máme tu ďalší zákon, ktorý teda by mal napomôcť riešiť situáciu s potravinármi. A ja teda som viedol diskusiu s kolegom Antalom už dávnejšie, keď vlastne celá táto ako keby situácia okolo potravinárov vypukla. A teda oceňujem, na jednej strane oceňujem opäť túto aktivitu od kolegu Antala, pretože viem, že je to človek, ktorý má v tejto oblasti skúsenosti a snaží sa prinášať tie konštruktívne a dobré riešenia. Chcem tu v tomto vystúpení skôr položiť viacero otázok súvisiacich s týmto zákonom, pretože tak ako sme mali tu vlastne pred pár hodinami zákon o neprimeraných podmienkach z dielne pani ministerky Matečnej, ku ktorému som sa vyjadril, tak pri tomto zákone by som chcel teda na kolegu predkladateľa, otvorím možno takú debatu a bol by som rád, keby sme vedeli o tom chvíľku diskutovať, že aké teda je očakávanie. Ako sa to prenesie konkrétne do praxe a čo môžme očakávať ako nejaké také sprievodné javy v správaní teda dodávateľa a odberateľa? Pretože naozaj ide tu teraz o to riešiť nejakým spôsobom ten vzťah medzi či už obchodnými reťazcami a potravinármi alebo teda dodávateľmi, alebo akýkoľvek, ale tak toto je také najvypuklejšie. Čiže, lebo pozeral som sa do tej dôvodovej správy, je to tam nejakým spôsobom stručne vyjadrené, ale skôr by ma zaujímalo, teda jednotlivé ako keby také následky. Ja teda čo mám takú informáciu, čo som sa snažil k tomu viacej získať aj z oblasti potravinárov, tak to zadefinovanie tých obchodných prirážok je definované podľa niektorých potravinárov dobre, ale ostala tu ešte jedna oblasť, a to sú súkromné značky, private labels. Myslím si, že toto ten zákon nijako nerieši, ak sa nemýlim. A toto je tiež jedna z oblastí, ktorá je taká otázna, pretože naozaj dodávatelia dodávajú mnohokrát týmto predajcom aj pod tými značkami private labels, sú to výrobcovia, ale nesie to teda značku daného obchodného domu a tie ceny sú automaticky nižšie. Čiže zaujímalo by ma možno vás ako odborníka z praxe vyjadriť, že akým spôsobom sa toto dá riešiť a či toto tiež nie je jednou z tých bolestivých oblastí možno súčasných prejavov na trhu a čo s tým urobiť. Čiže toto je jedna z tých vecí, lebo to vnímam a tieto privátne značky ako na jednej strane v prospech zákazníka, že môže si povedať, že má niečo lacnejšie a podobne, ale musíme sa na to pozerať, je to fenomén, ktorý tu je, neviem, no nie je to zase až tak dlho a vidím, že teda tí potravinári naozaj majú s tým problém, pretože automaticky tí zákazníci nízkopríjmoví prechádzajú radšej na privátne značky na úkor vyberania si, lojalite ku značke a tým pádom ten výrobca vyrába ako keby to isté, akurát že za menej peňazí. Lebo to nepredáva pod svojím, odpadajú mu síce náklady na marketing, ale na druhej strane otázka je, či tá cena, znížená cena je, neni príliš nižšia oproti tomu, čo by investoval do marketingu. Takže pretože čo mám skúsenosti, keď som sa rozprával aj s niektorými výrobcami, tak mi hovorili, že naozaj na to, aby sa udržali v niektorých reťazcoch, tak museli vyrábať ako keby s nulovou maržou len, alebo, teda mám informáciu od jedného, čo som mal, že s nulovou maržou, ale môže byť, áno na trhu, že vyrába ešte lacnejšie, len aby teda mal ten odbyt. A najhoršie je, že ten odbyt v danom momente ani neni pod jeho vlastnou značkou, čiže to neni ani forma marketingu, lebo je to pod private label, čo ľudia, málokto si pozerá, že kto je v skutočnosti výrobca, niekedy je tam dokonca len distribútor a podobne. Takže tuto by ma zaujímalo, že čo sa s týmto dá robiť v rámci tejto oblasti a teda akej miery očakávate ako predkladateľ, že bude, tento zákon prinesie, aký efekt prinesie konečným potravinárom. Lebo to je zámer, vlastne mal by byť zámer v rámci toho balíčka. Takže tuto by mal zaujímala nejaká kvantifikácia, ak sa dá, teraz vlastne spomenúť v rámci rozpravy. To by som privítal. Ja som si pozeral aj jednotlivé znenia toho zákona a niektoré tie, jak je to nadefinované, tie formulácie, prídu mi také všeobecné. Chápem, že toto je úroveň, že či na to bude nadväzovať nejaká vyhláška alebo nie, niečo, čo bude ešte bližšie špecifikovať, ako sa to zadefinuje. Napríklad tuto je v § 12 ods. 1 sa dopĺňa písm. c), ktoré znie, že: "Predávajúci a kupujúci vo výhodnejšom hospodárskom postavení pri predaji a nákupe potravinárskych výrobkov, pričom výhodnejšie hospodárske postavenie má predávajúci alebo kupujúci, ktorý dohaduje ceny na trhu bez toho, aby bol vystavený podstatnej cenovej súťaži. Hospodárske postavenie predávajúceho alebo kupujúceho sa posudzuje najmä podľa objemu predaného alebo nakúpeného tovaru, podielu na trhu, hospodárskej finančnej sile, právnych alebo iných prekážok vstupu na trh a miery personálneho a majetkového prepojenia s inými osobami." Rozumiem, ale teraz kde sa budú určovať tie parametre? Čiže toto by ma ešte zaujímalo, možno také bližšie vysvetlenie, aby sme mohli aj vidieť ten konkrétny dopad na odvetvie. Ďakujem, skončil som.