53. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2019-11-28
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

56. Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážená pani kolegyňa, kolegovia. Bankový odvod vznikol v roku 2012 ako dobrý a zmysluplný nápad. Dávalo zmysel vytvoriť peňažný fond, ktorý slúži na úhradu strát, ak by teda pri budúcej kríze mali banky problémy. Aby sa neopakovala situácia ako v rokoch 2009, 2010, keď boli vlády rôznych krajín sveta nútené zachraňovať súkromné banky peniazmi daňových poplatníkov. Ale aj najlepší nápad je skutočne dobrý vtedy, keď po dosiahnutí účelu sa na ňom ďalej netrvá. Náš bankový systém je stabilný, plní všetky svoje úlohy, je aj ziskový, čo dáva istý predpoklad stability aj pre budúcnosť. V uvedenom fonde je aktuálne naakumulovaných asi jedna miliarda eur a samotná Národná banka Slovenska hovorí, že je to dostatočná suma a netreba nič zmeniť. To znamená, bankový odvod mal v roku 2020 zostať na úrovni 0,2 % a v roku 2021 mal naplnením svojho účelu skončiť úplne. Ukončenie bankového odvodu k aktuálnej fáze ekonomického cyklu aj zafungovalo proticyklicky. Navyše tento fond nie je možné používať priamo na sociálne programy. Fond je súčasťou štátnych finančných aktív a má zákonom presne vymedzené použitie. No, do nastaveného a fungujúceho systému teda vstúpila vláda a rozhodla sa natrvalo zvýšiť bankový odvod na 0,4 percenta. Čo však toto navrhované opatrenie znamená v realite? Banky musia vygenerovať dodatočných asi 140 miliónov eur a problém, základný problém je v tom, že odvod zasahuje proporčne všetky banky a aj vtedy, ak netvoria zisk. Zisk sektora však banky negenerujú proporčne, práve naopak, veľkú väčšinu produkuje päť najväčších bánk. Teda nie každá banka bude bez problémov schopná vygenerovať dodatočné zdroje. Ešte stále žijeme dobré časy a keby sme si porovnali zvýšený bankový odvod, z tohtoročného zisku bánk by ukrojil, povedzme, dve pätiny. Ale ak by tento odvod bol v krízovom roku 2009, tak by tvoril 200 % zisku bánk, čiže v tom roku bánk, celý bankový sektor nevygeneroval dostatočný zisk na výšku bankového odvodu. A toto je jeden zo základných problémov zvýšenia odvodu. Banky bude zasahovať aj v rokoch, keď nebudú produkovať zisk. A toto nie je nereálna situácia, tak to bolo v minulosti, môže to byť aj v budúcnosti. Aj teraz máme na trhu banky, ktoré produkujú len minimálny zisk, máme aj banku, ktorá je dokonca ľahko stratová. A nezisková banka znamená jediné, je to ohrozenie bezpečnosti úspor občanov. Banky, samozrejme, budú hľadať dodatočné možnosti ako zarobiť a treba jasne povedať, že zvýšený bankový odvod zaplatia v končenom dôsledku občania Slovenska. Predstavme si menšiu banku, ktorá funguje na princípe nižších nákladov, nemá kamenné pobočky alebo minimálne množstvo. Poskytuje úpravy, úvery s nižšími úrokmi, výber z bankomatu či vedenie bežného účtu je bez poplatkov. V takejto banke, ktorá neprodukuje veľké zisky, práve výrazne zvyšujeme náklady. Až tak, že možno bude musieť zmeniť svoj podnikateľský model, pretože zrazu nevygeneruje dostatočný zisk. Bude musieť reagovať tak, že bude musieť zvýšiť poplatky a úroky. Ale tým sa stratí jej konkurenčná výhoda oproti veľkým bankám. Teda môže sa stať, že posúdi svoje možnosti a môže odísť zo Slovenska. Na trhu bude zrazu menej konkurencie a menej konkurencie zasa znamená len jediné – vyššie ceny. Takže takto vlastne zvýšený bankový odvod občania zaplatia druhýkrát. Pár faktov k bankovému odvodu. Už sadzba 0,2 % je najvyššia v eurozóne. Ak ju zvýšime na 0,4, už budeme druhý najvyšší v celej Európskej únii. Odvod mal pôvodne skončiť v roku 2016 a mal byť nahradený Národným rezolučným fondom, ktorý bol vytvorený pravidlami Európskej únie a mal rovnaký účel ako tento náš bankový odvod. Tento odvod samozrejme v roku 2015 vznikol, alebo fond, rezolučný fond, v roku 2015 vznikol, no vláda však zabudla zrušiť bankový odvod, takže banky platia na rovnaký účel dvakrát. Plus ešte teda platia do Fondu ochrany vkladov a príspevok na dohľad. Takže banky skutočne majú, majú dosť poplatkov. V roku 2015 sa navyše vláda pokúsila novelizáciou "získať" prostriedky na kauzu Váhostav a ak by sme si pozreli tú históriu, tak po proteste Európskej centrálne banky sa musela táto novela zrušiť. No a keď mal odvod znovu zaniknúť na konci roku 2020, vláda prichádza s jeho zdvojnásobením a zavedením natrvalo. Dovoľte mi ešte v tejto súvislosti zacitovať z vyjadrenia šéfky Európskej centrálnej banky, a síce tu sa už budem opakovať, ale je to dôležité. Citujem: "Navrhované zvýšenie bankového odvodu môže ohroziť finančnú stabilitu na Slovensku. Môže totiž disproporčne znížiť ziskovosť bankového sektoru alebo systému, čo bude mať negatívne dôsledky na internú tvorbu kapitálu a úverovanie. Odstránenie časového ohraničenia odvodu môže byť, mať (proticyklické dôsledky, pro, pardon,) procyklické dôsledky, keďže banky môžu platiť odvod aj v obdobiach nepriaznivej ekonomickej situácie. Európska centrálna banka preto odporúča, aby návrh sprevádzala analýza vplyvov, ktorá by detailne zhodnotila benefity navrhovaných zmien. Návrh by mal zachovať primerané časové ohraničenie platnosti odvodu v súlade so zhodnotením jeho dopadu, aby sa znížila nejasnosť týkajúca sa všeobecného vplyvu odvodu v budúcnosti." Toľko citácia z listu guvernérky Európskej centrálnej banky. Vážení koaliční kolegovia, keď už nepočúvate výhrady slovenských expertov, výhrady Národnej banky Slovenska, výhrady samotných bánk, ale aj občanov, prosím, počúvajte aspoň výhrady Európskej centrálnej banky. Fakt sa nám v poslednom čase čoraz častejšie stáva, že takmer každý zákon, ktorý táto snemovňa prijme, ma nejaké negatívne prvenstvo. Na záver už len zopakujem. Skutočne aj v tomto prípade celé zvýšenie zaplatia naši občania. Ak sme začali s tým, že pán Fico chcel znížiť zisky bánk alebo znížiť poplatky, ktoré sú teda možno niekedy vysoké, tak toto opatrenie ich nezníži. Toto opatrenie zvýši poplatky, zvýši úroky a zníži konkurencieschopnosť odvetvia. Ďakujem pekne za pozornosť.