60. schôdza NR SR - 7.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2022-03-24
Poslanec: Kuffa, Filip (-)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

62. Ďakujem za slovo. Prihlásil som sa ešte raz aj do ústnej, jeden dôležitý bod. Ja som to tu už tak matematicky trocha rozdeľoval, že či si viete predstaviť, keď z pol milióna hektárov by polovica bezzásahu mala ísť na poľnohospodársku pôdu, no to by sa kričalo! A nemuselo by byť ani 250-tisíc, skúsme len 100-tisíc navrhnúť. To sa bude kričať! Pol milióna hektárov keď dáme do bezzásahu a ničnerobenia, to znamená akékoľvek hospodárske aktivity alebo akúkoľvek činnosť človeka by sme z týchto území mali vylúčiť. Keď to je bezzásah a ničnerobenie, naozaj by sa tam nemalo robiť nič. A teraz v súvislosti aj s tým poľnohospodárskym pôdnym fondom. Už dneska, kedy máme na Slovensku, keby sme spojili aj s tým IV. stupňom ochrany, troška keby sme pridali, máme 2 % bezzásahových území a máme tu jeden obrovský problém so škodami poľovnou zverou. To už dneska nie sme pomaly schopní riešiť. Poľnohospodári kričia "vznikajú nám tu škody", poľovníkom sa tu už vyšlo v podstate v ústrety, kedy to, čo bolo ešte pred pár rokmi nemysliteľné, že by lov bol počas celého roka, dneska sa to stalo realitou, pretože už nielen diviaky kvôli africkému moru, ale už aj tzv. zver vysoká, to je jelenia, danielia a muflónia, je možné ju loviť celý rok, proste už tam neni žiadna doba ochrany, tie mladé jedince, ktoré vlastne teraz prechádzajú do tej kategórie jednoročných, tak dovolili ich loviť. Napriek tomu, že tu máme tieto opatrenia, nevieme si dať s tým rady. A teraz si predstavte, že pol milióna hektárov, to znamená 400-tisíc hektárov by nám pribudlo na Slovensku ešte do tzv. bezzásahu. Má to byť teda situované hlavne na tých lesných pozemkoch. To bude v podstate útočisko aj zveri. Ja som zvedavý, zvedavý som, jak by sa riešil tento problém so škodami. My tu už potom nielenže budeme kompenzovať tie straty, jednak z hospodárenia na lesoch, lebo to bolo trošku nesprávne tu spomenuté, že keď tam nič nerobím, nemám čo kompenzovať. Ono tam sa kompenzuje tá strata na tej produkčnej funkcii a čo je nesprávne, nezohľadňuje sa tá strata na tých mimoprodukčných funkciách. Ale hovorím, tu je aj jeden obrovský problém so škodami na poľnohospodárskych. Tak všetci tu spievame "potravinová sebestačnosť", hej, toto chceme, tamto chceme, teraz o olejoch a tak ďalej, no jaké ty budeš robiť opatrenia na bránenie sa? Čo budeme teraz oplocovať poľnohospodárske pozemky? Tak už nebude možné vstúpiť ani na pol milióna hektárov lesných pozemkov a ďalších pol milióna alebo milión hektárov nebude možné vstúpiť, hej, lebo tak TTP-čká, dobre, tie znesú troška viac, tak nebude možné už vstúpiť ani tam, pretože poľnohospodári budú nútení ich oplocovať, či už elektrickými ohradníkmi, alebo pevnými ohradníkmi. Jak sa toto vyrieši? Tuná len povieme desať percent. Naozaj je to len odporúčanie a my tých odporúčaní z Európskej únie by sme nemali byť takí barani, že sa hneď toho všetkého chytáme a ideme hŕŕ, lebo 10 %, lebo povedali. No to oceňujem naozaj pána kolegu, že povedal, že to je iba od-po-rú-ča-nie. Ďalšia vec, hej, vstup na tie pozemky. Tak všetci tu spievame, že prírodný turizmus, mäkký turizmus, podpora turizmu, hej, lebo to by malo nahradiť tú hospodársku činnosť. A jak to teraz ide dokopy s tými bezzásahovými územiami? Keď majú byť prísne, tak tam nemá byť ani vstup, aj keď tam sa síce v tej petícii hovorí, hej, že mali by sme to, ale v tých najprísnejších by nemal byť. A druhá vec potom, aj tú poľnohospodársku krajinu keď oplotíš, tak kde budeš akože turizmus robiť? Či pôjdeš len po tej ceste hore-dole, doľava-doprava, no, alebo dajme tomu, že ťa niekde ten vlastník strpí? Možno ťa strpí. Čo sa týka tých percent z výmery chránených území, tak dneska, prosím pekne, lebo bolo to tu spomínané, tak na lesných pozemkoch viac ako 60 % lesných pozemkov spadá do nejakej kategórie chráneného územia už dneska. Tam je troška tá "výhoda", že to je niekedy II. a III. stupeň a tam sa teda ešte tie hospodárske aktivity alebo to hospodárenie lesov sa dá vykonávať. Čo ma tiež ešte zarazilo, trocha som to spomenul, ale ešte to zdôrazním, vyslovene sa povedalo pri tej petícii na výbore, keď tam sedel pán Lukáč, to povedal, že on nepozerá na zachovalosť lesov. Tak načo my ideme potom vyhlasovať také chránené územia? Načo taký bezzásah, keď jemu povie, že ja nepozerám na, ja pozerám na územnú celistvosť a tak ďalej a mne je jedno, či sa tam hospodárilo, alebo nehospodárilo, ja proste chcem 10 %. Tak to je čo za návrh potom taký? Tak nepozerám na tú cenu, hej, teda z toho hľadiska ochranárskeho, ale čisto idem len po čísle, lebo chcem pol milióna hektárov. Kritika manažmentu lesov tu tiež zaznela. No dobre, keď kritizuješ ten manažment lesov, jak je možné, že keď bol požiar v Grécku minulého roku, boli tam hasiť naši hasiči, teda boli teda vypomáhať. A Gréci nás teda požiadali, my sme pristúpili aj k tej pomoci v oblasti manažovania lesov. No keby naši lesníci boli takí babráci, tak asi ťažko ich tí Gréci tam zavolajú pomôcť. Asi ťažko by ich Japonci volali pomôcť vysádzať lesy. A mnoho ešte takýchto iných cezhraničných projektov je, kedy dokonca aj v zahraničí vedia oceniť tie niekoľko storočné praktické skúsenosti našich lesníkov, len akosi doma tu vždy máme takú skupinu ľudí, ktorá len zatracuje, len vykrikuje, len že sa rúbe, len že sa ničí, len že sa devastujú lesy, že sa rabujú, že vyvážame do zahraničia, že to neni možné. No dobre, ale doma nemáme taký drevospracujúci priemysel, ktorý by vedel efektívne finalizovať niektoré produkty, a preto ja osobne napr. schvaľujem ten predaj do zahraničia, pretože máte zaplatené viac a taký minister Sulík, hospodárstva, on by bol prvý, ktorý by povedal, jasné, tam zarobíme viac, tak dávajme to do zahraničia. Ale tie 2 milióny, čo ty predáš za hranice, tak ty tie 2 milióny aj kúpiš, lebo ich kúpiš za lacnejšie, hej, teda z východu. Čiže tak sa náš trh dopĺňa. A keby sa tu mala vybudovať nejaká firma, úplne si myslím, že naši obhospodarovatelia lesov by nemali problém dodávať domácej firme drevo. Prečo? Dobre, dneska dodávajú možnože v takej väčšej miere do Rakúska, ale prečo, no všetci kričíme, chceme byť ekologickejší, chceme nahradiť plasty, ale keď ti poviem, že vieš plasty nahradiť z dreva, potom pozeráš jak vyoraná myš. Prvé, čo ťa napadnú možno nejak špáratká alebo dreváky, ale poviem nie, v Rakúsku je tá firma, ktorá z tej drevnej suroviny za prvé že vie vyrobiť tie drevené výrobky, tak z tých bočných produktov vie získavať energiu, vie získavať prísady do potravinárskeho priemyslu a vie dokonca z toho, z dreva, keď to tak poviem, v tom úplne najširšom pojme, vie vyrobiť aj textilné vlákno, a to vie vyrobiť od kvality takéhoto obleku až po kvalitu nehoriacich hasičských skafandrov. Tak prečo potom kričíš, že ty si proti predaju dreva do zahraničia alebo tak? Tak si ekologický alebo nie si ekologický? Chceš byť ekologickejší alebo nechceš? Tak pozri sa aj troška do toho pozadia a nevykrikuj! A nabudúce, keď tu prídu takéto petície, ľudia, vždy si dajte pozor, keď takéto niečo podpisujete, a skúste sa troška pozrieť možnože aj mimo toho, čo tam je napísané v tých názvoch, pretože tie názvy sú častokrát mätúce. A jak som to už povedal pred hodinou, či kedy sme začali, petícia za lepšiu ochranu prírody, no kto by nebol? No ale keď sa pozrieš potom do tých dôsledkov a keby som ti začal diktovať, dobre, na pol milióna hektárov sa ideme teraz všetci skladať do toho bezzásahu, no tak už by sa ti to asi nepáčilo. A som presvedčený o tom, že dokonca ani z tých 104-tisíc ľudí, čo to podpísalo, tak možnože by sa rozhodlo a stiahli by ten podpis späť. Ďakujem.