23. schôdza NR SR - 7.deň - B. popoludní
Dátum: 2013-09-12
Poslanec: Mihál, Jozef (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi vystúpiť v rozprave k návrhu zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení, resp. k jeho novele. Na úvod vo všeobecnosti chcem povedať, že, ako som už vlastne spomínal v prvom čítaní, hodnotím tento návrh, túto novelu zákona zatiaľ ako na najvyššie miesto pomysleného rebríčka kvality a prospešnosti zákonov, ktoré do tejto snemovne prišli z ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Je to zákon, ktorý naozaj zlepší podmienky v treťom pilieri. A vďaka tomu budú mať všetci dobrovoľní sporitelia lepšie dôchodky v budúcnosti. Som rád, že aj vládnuca strana SMER aj cez túto novelu pochopila veľký význam sporenia na dôchodok, že skutočne ten dôchodok nebude len o tom, ako bude vyzerať kondícia Sociálnej poisťovne alebo možno nejakého obdobného úradu o 20 – 30 rokov v budúcnosti, ale že je veľmi dôležité, aby si občania Slovenskej republiky vo vlastnom záujme a v tomto prípade dokonca dobrovoľne odkladali určité prostriedky na staré kolená, ako sa hovorí, aby využili možnosť dobrovoľného doplnkového dôchodkového sporenia, a tým získali v budúcnosti vyšší dôchodok, ako keby sa len spoľahli na ten tzv. štátny systém, alebo na prvý pilier. Som rád, že je tu novela, ktorá zlepšuje možnosti investovania pre správcovské spoločnosti, ktorá znižuje poplatky odplaty na prospech sporiteľov a, naopak, na neprospech správcovských spoločností, tie poplatky sa síce už v minulých rokoch o niečo znížili, ale stále boli podľa môjho názoru privysoké, preto tento krok vítam. Som rád rôznym ďalším väčším či menším technickým zmenám, ktoré, ako ešte raz chcem zdôrazniť, povedú k tomu, že pri tej istej investícii alebo vklade sporiteľa do tretieho piliera by mal mať sporiteľ v budúcnosti vyšší dôchodok z tretieho piliera. Mal som v procese toho druhého čítania niekoľko výhrad. Jednou z výhrad bolo to, že sa mi nepozdávala definícia zamestnanca tak, ako bola navrhnutá v zákone, v novele, pretože táto navrhnutá zmena definície zamestnanca by znamenala, že nie všetci tí zamestnanci, ktorí si platia povinné starobné poistenie, dôchodkové poistenie, ktorí zároveň, ak majú záujem, sú vlastne povinne v druhom pilieri, s tým teda, že tie 4 % idú do druhého piliera, by si mohli sporiť touto formou, resp. nie všetkým týmto zamestnancom by mohol zamestnávateľ prispievať na tretí pilier. Čiže tu bola jedna moja výhrada. Druhá výhrada, ktorú som prejavil na rokovaní výboru, bola tá, že neviem, či je práve najvhodnejšie, aby sme takým dosť dramatickým spôsobom menili podmienky na čerpanie doplnkového dôchodku, ako je to vo vládnej novele. Pripomeniem, aby bolo jasné, o čom hovorím, v zásade teda platí podľa tohto návrhu, že dôchodok z tretieho piliera si bude môcť sporiteľ čerpať až po dosiahnutí dôchodkového veku 62 rokov, prípadne ak si bude čerpať predčasný dôchodok, tak to už bude súbežne s predčasným starobným dôchodkom, čiže v podstate od šesťdesiatky a v prípade výsluhových doplnkových dôchodkov by tomu bolo vo veku od 55 rokov. Tak znie návrh, pričom súčasný stav je dosť iný. Bolo možné čerpať tie klasické doplnkové dôchodky už od 55 rokov veku, čiže sa nám to vlastne posúva o 5 rokov, a výsluhové doplnkové dôchodky už od 40 rokov veku, čiže tam je ten posun dokonca 15-ročný. Dá sa akceptovať argument ministerstva, že úlohou, zmyslom doplnkového sporenia je, aby mal občan v budúcnosti vyšší celkový dôchodok, než už ho rozoberáme (prvý, druhý, tretí pilier), skrátka, áno, bude mať dôchodok. A je dôležité a má to zásadný význam pre občana, aby ten dôchodok bol čo najvyšší. Teda logicky je jasné, že ak tá nasporená suma sa v podstate matematicky alebo cez tú poistnú matematiku rozdelí menej platieb, tak ten dôchodok bude, samozrejme, vyšší, ako keby ho prípadne ten sporiteľ čerpal, povedzme, už od 55 rokov veku. Myslím si, že v konečnom dôsledku, keď zabudneme na nejaké to hašterenie (kto, čo, ako) a možno trošku toho populizmu, ktorý je niekedy s dôchodkami spojený, tak vecne to riešenie prinesie ten správny úžitok, v poriadku. Som rád, že tá ponúknutá ruka od pána ministra, ktorú tu opakovane teda deklaruje, v tomto prípade sa aj premietla do toho, že v nasledujúcich minútach môžem predniesť pozmeňujúci návrh k tomuto zákonu, pod ktorým sú ako autori podpísaní dva poslanci, okrem mňa je tam podpísaný pán kolega Podmanický. Takže dovoľte, aby som prečítal tento pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála a Jána Podmanického k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov (tlač 543). Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, sa mení takto: Po prvé. V článku I bod 3 znie: § 3 vrátane nadpisu „Zamestnanec“ znie: Odsek 1: „Zamestnanec podľa tohto zákona je zamestnanec podľa osobitného predpisu1a).“ Odsek 2: „Zamestnanec podľa tohto zákona nie je príslušník Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu, Zboru väzenskej a justičnej stráže1b), Hasičského a záchranného zboru1c), Horskej záchrannej služby1d), colník1e), profesionálny vojak1f), vojak mimoriadnej služby1g), ktorých sociálne zabezpečenie je upravené osobitným predpisom1h).“ Poznámky pod čiarou k odkazom 1a až 1h znejú: „1a) § 4 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, 1b) Zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, 1c) Zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov, 1d) Zákon č. 544/2002 Z. z. o Horskej záchrannej službe v znení neskorších predpisov, 1e) Zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, 1f) Zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 1g) Zákon č. 570/2005 Z. z. o brannej povinnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 1h) Zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ Po druhé. V článku I sa za bod 3 vkladá nový bod 4, ktorý znie: Poznámka pod čiarou k odkazu 2 znie: „2) § 7 ods. 1 a 2 zákona č. 461/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ V súvislosti s vložením novelizačného bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúcich bodov a toto prečíslovanie sa premietne do článku IV o účinnosti zákona. Po tretie. V čl. I bode 13 § 13 odsek 3 znie: „Zamestnávateľ uvedený v § 12 ods. 2 platí príspevky vo výške a spôsobom dohodnutými v zamestnávateľskej zmluve, najmenej však vo výške 2 % z a) vymeriavacieho základu zamestnanca na platenie poistného na dôchodkové poistenie podľa osobitného predpisu4), b) príjmu zúčtovaného na výplatu, ak ide o zamestnanca, ktorý nie je povinne dôchodkovo poistený.“ Po štvrté. V čl. I bode 13 poznámke pod čiarou k odkazu 4 sa vypúšťajú slová „o sociálnom poistení". Dovoľte uviesť ešte odôvodnenie. Predloženým pozmeňujúcim návrhom sa vypúšťa navrhovaná definícia zamestnanca a ponecháva sa jej pôvodné znenie, v ktorom je v definícii zamestnanca obsiahnutý aj štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu. Zároveň sa precizuje, na akú skupinu profesií sa definícia zamestnanca nevzťahuje. A nevzťahuje sa na príslušníkov silových zložiek, ktorých sociálne zabezpečenie zohľadňuje špecifickosť ich povolania, ktoré je upravené osobitným zákonom. Ďalšia taká drobná zmena vlastne znamená, že je tu návrh, aby za zamestnancov, ktorí vykonávajú rizikové práce a nie sú povinne dôchodkovo poistení, to sú napr. študenti, môžu to byť študenti na dohodu, povedzme, vysokoškoláci, ktorých príjem nepresiahne hranicu, pri ktorej sa platí povinné dôchodkové poistenie s tým, že si uplatnili výnimku z dôchodkového poistenia, a teda nemajú vymeriavací základ na platenie poistného na dôchodkové poistenie, z ktorého by sa vlastne štandardným spôsobom určila tá minimálna výška príspevku, čiže v takýchto prípadoch, ktoré môžu v praxi nastať, zamestnávateľ vypočítaval príspevky najmenej vo výške 2 % z toho príjmu, ktorý sa im zúčtuje na výplatu. Toľko pozmeňujúci návrh. Ďakujem vám za pozornosť. A teda osobne vyjadrujem ešte raz spokojnosť s týmto návrhom zákona a, samozrejme, ho podporím. Ďakujem.