63. schôdza NR SR - 1.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2022-03-30
Poslanec: Susko, Boris (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

144. Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážení páni poslanci, vážená pani poslankyňa, jedna, chcel by som povedať aj vážený pán minister, ale pán minister od rána, ako predniesol svoju reč, tak odišiel a už sa nevrátil. Hovoríme o ministrovi vnútra Romanovi Mikulcovi, ktorý už mesiac uzatvára rôzne zmluvy so súkromnými spoločnosťami na riešenie tejto migračnej krízy. A to, ako sa dozvedáme aj z médií, už vo výške vyše 10 alebo 12 mil. eur, a to všetko priamym rokovacím konaním, teda priamym zadaním týmto firmám bez riadneho verejného obstarávania alebo bez akéhokoľvek výberového konania, teda absolútne netransparentne. A dozvedáme sa teda, že nielenže netransparentne, ale ešte aj klientelisticky na základe podnetu predsedu vlády tejto koalície firme, ktorá je spriaznená s hnutím OĽANO. Počuli sme už o tejto korupcii dnes veľa. Ja sa nebudem už ďalej opätovne tomuto venovať a opakovať tieto argumenty, pretože si myslím, že boli povedané jasne a opakovane. Ale chcel by som sa venovať jednej z týchto zmlúv, ktorá bola takto netransparentne priamym zadaním uzatvorená zo strany ministerstva vnútra. A je to zmluva, ktorej predmetom je, zacitujem z tejto zmluvy: „Komplexný manažment procesu evidencie, transportu a starostlivosti o utečencov.“ Je to zmluva s firmou Dustream production s. r. o. Začal by som na úvod možno takou, takou úsmevnou skutočnosťou, na ktorú som prišiel, keď som sa snažil pripraviť na dnešné vystúpenie. Keď som si pripravoval dnešný prejav v rozprave, tak som sa snažil dopátrať k tejto zmluve. Otázkou je, koľkí z vás tú zmluvu čítali, ale predpokladám, že veľmi málo z vás alebo nikto, pretože keby ste ju čítali, tak by ste sa nestihli čudovať, čo v tej zmluve je. A ja k tomu prídem, ale teraz k tej úsmevnej, úsmevnej skutočnosti a zážitku, ktorý som mal, keď som v Centrálnom registri zmlúv sa pokúšal túto zmluvu nájsť. A pokúšal som sa ju nájsť podľa názvu firmy Dustream production s. r. o., pretože je to jedno z vyhľadávacích kritérií v Centrálnom registri zmlúv. A na základe toho, že som si v médiách prečítal, že ministerstvo vnútra s takouto spoločnosťou zmluvu uzatvorilo, tak som sa snažil k tejto zmluve dopátrať. No a čo sa nestalo, náhodička, v Centrálnom registri zmlúv v tej úvodnej stránke, na základe ktorej sa vyhľadáva v Centrálnom registri zmlúv, je teda, aká náhodička, chyba a táto firma nie je uvedená pod slovom Dustream production, ale Duttrean production. Čiže ak si ju pod názvom tejto firmy dáte vyhľadať, tak centrálny register vám povie, že takáto zmluva neexistuje. Aká náhodička, že zrovna pri tejto zmluve, ktorá je tak medializovaná. Je to preto, aby sa k nej občania nevedeli dostať, aby si ju nevedeli vyhľadať? Nechcem špekulovať, ale sa mi to naozaj, čisto náhodička, že pri práve tejto zmluve je názov tejto firmy zle uvedený v Centrálnom registri zmlúv, a teda táto zmluva sa nedá podľa názvu tejto firmy nájsť. Samozrejme, že čo trochu skúsenejší užívateľ, tak si pozrie na obchodnom registri IČO a vie si ju vyhľadať pod IČO-m, ale pod názvom tej firmy ju nenájdete. Čiže to len taká úsmevná príhoda na začiatok. Keď si pozriete v obchodnom registri predmet podnikania firmy Dustream production s. r. o., tak zistíte, že táto firma má v predmete činnosti organizovanie kultúrnych a iných spoločenských podujatí, prevádzkovanie kultúrnych, spoločenských a zábavných zariadení, reklamné a marketingové služby, prieskum trhu a verejnej mienky, výskum, vývoj v oblasti spoločenských a humanitných vied, vykonávanie mimoškolskej vzdelávacej činnosti, činnosť podnikateľských, organizačných a ekonomických poradcov, administratívne služby, vydavateľská činnosť, poskytovanie služieb rýchleho občerstvenia v spojení s predajom na priamu konzumáciu, prevádzkovanie výdajne stravy, výroba hotových jedál a polotovarov priemyselným spôsobom, konzervovanie, poskytovanie obslužných služieb pri kultúrnych a iných spoločenských podujatiach, počítačové služby, služby súvisiace s počítačovým spracovaním údajov, prenájom hnuteľných vecí, kúpa tovaru na účely jeho predaja konečnému spotrebiteľovi, sprostredkovateľská činnosť v oblasti obchodu, v oblasti služieb a v oblasti výroby. To je všetko. Žiadna činnosť, ktorá by mala odôvodňovať túto firmu riešiť utečeneckú krízu, resp. manažovať, manažovať a komplexne, komplexne manažovať proces evidencie, transportu a starostlivosti o utečencov. Na a teraz poďme, čiže inými slovami je otázka, že či nejde vôbec o neoprávnené podnikanie z hľadiska tejto firmy, keďže takúto činnosť nemá zapísanú v obchodnom registri. No a teraz poďme konkrétne k tejto zmluve. Keď si pozriete predmet tejto rámcovej dohody, tak v predmete tejto rámcovej dohody je napísané, že predmetom tejto rámcovej dohody je záväzok poskytovateľa riadne a včas poskytnúť objednávateľovi služby, poskytnúť objednávateľovi služby spočívajúce v komplexnom manažmente procesu evidencie, transportu a starostlivosti o utečencov v súlade s podmienkami stanovenými v tejto rámcovej dohode a v prílohe č. 1 tejto rámcovej dohody. V čl. II práva a povinnosti zmluvných strán je napísané, poskytovateľ, teda spoločnosť Dustream production sa zaväzuje zabezpečiť riadiaci, odborný, projektový a dobrovoľnícky personál potrebný na registráciu utečencov, poskytovanie služby čakárne, psychologickej pomoci, služby starostlivosti o deti a koordináciu poskytovania zdravotnej pomoci, dočasného ubytovania, stravovania a následného transportu na najbližšiu dopravnú stanicu a to v rozsahu a spôsobom, ktoré sú uvedené ďalej v tejto rámcovej dohode. Ďalej medzi inými, nebudem to celé čítať, len vybrané časti, v spolupráci so zdravotníckym personálom v dohodnutom čase, podľa bodu 2 tohto článku zmluvy, koordinovať poskytovanie náležitej a vyžiadanej zdravotnej a psychologickej starostlivosti všetkým registrovaným utečencom. A čl. II ods. 10 hovorí, poskytovateľ je oprávnený vykonávať činnosti, resp. poskytovať služby podľa tejto rámcovej dohody aj prostredníctvom tretích osôb a to dobrovoľníkov, ako aj subdodávateľov v zmysle § 2 ods. 5 písm. e) zákona č. 343/2015 Z. z. No, okrem toho teda, ako som povedal, že v predmete činnosti táto firma nemá žiadnu organizáciu zdravotníckej činnosti, psychologickej pomoci, dopravnej, transportnej infraštruktúry a podobne, čiže vôbec to nemá v predmete podnikanie, to znamená, neviem, ako to môže vôbec robiť, tak je zaujímavý ešte ten odkaz, že predmetom tejto rámcovej zmluvy je ten záväzok poskytovateľa poskytovať tieto služby podľa prílohy č. 1. No a keď si pozriete prílohu č. 1, to je naozaj veľmi zaujímavá prílohy, ktorá hovorí, rozpis potrebného personálneho zabezpečenie, príloha č. 1 k rámcovej dohode číslo a tak ďalej. A teraz tu majú, tu sú štyri stĺpce. Prvý stĺpec je názov jednotlivých funkcií v rámci tejto zmluvy. Druhý stĺpec je počet dobrovoľníkov lomeno smena, tretí stĺpec je funkcia a štvrtý stĺpec je počet dobrovoľníkov spolu. A teraz si pozrime hneď prvé, prvý riadok. Hlavný manažment, hlavný koordinátor, počet dobrovoľníkov spolu 1, asistent 1, dobrovoľník. Ekonomicko-administratívne zastrešenie 2, vrchné riadenie stratégie supervízie 1, krízový manažment 5, dobrovoľníci stále opakujem. Koordinátori, hlavní koordinátori dobrovoľníkov 3, administratívna podpora 2, spolu Sobrance 15. Prechody, hraničný prechod – koordinátor 3, občerstvenie 24, prvý kontakt a takto keď si pozriete tú prílohu, tak v celej tej prílohe na každú funkciu, ktorú má vykonávať táto spoločnosť, je určený počet dobrovoľníkov. Ja sa teda pýtam, čo bude tá firma robiť, keď na všetkú, všetky činnosti, ktoré na základe tejto zmluvy podľa prílohy č. 1, ktorá je zazmluvnená, má zabezpečovať dobrovoľníkov, na každú jednu činnosť má tu stanovený počet dobrovoľníkov, ktorými to má zabezpečovať. A čo má teda robiť samotná tá firma sa pýtam. A akými personálnymi zdrojmi, keď na všetko má používať dobrovoľníkov? Čiže to je, to je pre mňa ako absurdné, absurdné, čo v tejto zmluve je. No ale ešte absurdnejšie, vážení kolegovia, je čl. III a dobre počúvajte. Článok III je cena plnenia. Zmluvné strany sa dohodli, že objednávateľ zaplatí poskytovateľovi za riadne a včas poskytnuté služby cenu v celkovej výške danej rozsahom objednaných služieb uvedených v objednávke a vybraných zo služieb obsiahnutých v prílohe č. 2 tejto rámcovej dohody pre konkrétnu objednanú etapu, teda súčtom cien objednaných položiek pre túto etapu. V cene podľa bodu 2 tohto článku rámcovej dohody sú zahrnuté všetky a akékoľvek náklady poskytovateľa vynaložené na plnenie tejto rámcovej dohody. To je všetko o cene, ostatné sú už len, len otázky fakturácie. Čiže odkazuje v rámci ceny na prílohu č. 2. No a to je úplná, úplný zázrak je príloha č. 2 k tejto zmluve. Príloha č. 2, ktorá má názov: Cenová kalkulácia, príloha č. 2 k rámcovej dohode číslo a tak ďalej. A teraz, cenová kalkulácia je jeden stĺpec, druhý stĺpec je počet jednotiek na jeden hotspot lomeno prechod, potom suma spolu bez DPH a suma spolu s DPH. No a teraz, počet, tam je kľúčové slovo počet jednotiek na jeden hotspot/prechod. A čo je to, prosím vás pekne, počet jednotiek? Čo sú to jednotky? Sú to hodiny, sú to osobohodiny, sú to kilometre, sú to litre? Čo to je počet jednotiek? Lebo keď idem ďalej, tak napríklad vstupné náklady jednorazové – jeden hotspot. Montáž stanov, teraz je tu montáž stanu 20x10, vrátane svetla, kabeláže, kúrenia a podlahy, počet jednotiek 1. Jedna jednotka. Montáž stanu 10x30 a tak ďalej – jedna. Takto keď si ich narátam, raz, dva, šesť, sedem, desať, jedenásť, dvanásť, trinásť, štrnásť, ale potom zrazu je tu príprava areálu na výstavbu stanov, položenie podláh a tam je zrazu počet jednotiek 36. Tak to mi nejak nesedí, že teda v čom majú byť tie jednotky. Či to majú byť naozaj osobohodiny alebo hodiny, ktoré sú potrebné na postavenie tých stanov alebo čo sú vlastne tie jednotky. No a úplne absurdne potom z tohto vychádza na druhej strane, tá príloha má dve strany, a takto by som mohol pokračovať jednu položku za druhou. Ale napríklad prenájom a prevádzka elektrocentrál diesel agregátov. PHM k vykurovacím agregátom, kúrenie cca 150 kilowattov, nafta 15 l/hodina/15 dní/24 hodín 5 400 jednotiek. Akých jednotiek? Čo sú to za jednotky tých 5 400? Ďalej PHM k elektrocentrálam, hodinová spotreba cca 40 l/hodina/15 dní, denne 24 hodín, 14 400 jednotiek. Akých jednotiek? Sú to kilowatty, sú to litre, ktoré spotrebujú tie diesel agregáty na prevádzku alebo čo to je? A, kolegovia, na základe tohoto, na základe tejto cenovej prílohy takto postavenej je suma tejto rámcovej zmluvy postavená dva a pol mil. eur. No to som zvedavý, ako na základe tohoto bude niekto fakturovať konkrétne výkony. Takže toľko v stručnosti teda k tejto zmluve a ak jej obsahu v nadväznosti na samotnú, samotnú túto firmu a jej predmet podnikania. Nehovoriac o tom teda, že sa objavujú v médiách nové informácie, že táto firma sa právoplatne dopustila závažného porušenia zákazu nelegálneho zamestnávania, za čo jej bola aj udelená sankcia, čo ju vlastne diskvalifikuje z akéhokoľvek verejného obstarávania, čiže vôbec nemala byť zazmluvnená a už vôbec nie priamym zadaním. Ale to už, to už sú len také, také, by som povedal, detaily. Poďme teraz k samotnému ministrovi vnútra a ministerstvu vnútra. Ministerstvo vnútra, keď si zoberiete organizačnú štruktúru, tak organizačná štruktúra sa člení, niektoré sekcie sú priamo pod ministrom vnútra, niektoré sú rozdelené pod štátnych tajomníkov. Pod štátnym tajomníkom ministerstva vnútra Vendelínom Leitnerom je sekcia krízového riadenia napríklad a napríklad migračný úrad. Pod štátnym tajomník Jánom Lazarom je kancelária štátneho tajomníka, sekcia ekonomiky, sekcia verejnej správy, sekcia informatiky, Inštitút správnych a bezpečnostných analýz ministerstva vnútra. Viete, kto podpisoval tú zmluvu? No čuduj sa světem, túto zmluvu v Centrálnom registri zmlúv, keď si pozriete, podpisoval za objednávateľa magister Ján Lazar, štátny tajomník. Teda úplne iný štátny tajomník ako ten, ktorý má v svojej pôsobnosti, či už sekciu krízového riadenia, alebo migračný úrad. Že by to bolo tým, že bol na dovolenke? Tak mal kompetenciu iný štátny tajomník? Tiež veľmi, veľmi zaujímavé. No ale čo tým chcem povedať. Tým chcem povedať, že ministerstvo vnútra, keď si pozriete organizačný poriadok, tak v organizačnom poriadku pri sekcii krízového riadenia ministerstva je množstvo úloh, ktoré plní – napríklad zabezpečuje dohľad na činnosťou koordinačných stredísk integrovaného záchranného systému a celoštátneho riadiaceho a koordinačného centra pre poskytovanie a prijímanie medzinárodnej humanitárnej pomoci, ďalej zabezpečuje činnosť Ústredného krízového štábu, krízového štábu ministerstva a koordinuje rozsah v rozsahu určenom vládou činnosť orgánov krízového riadenia, sústreďuje, analyzuje a vyhodnocuje požiadavky na poskytovanie humanitárnej pomoci Slovenskej republiky do zahraničia a prijímanie humanitárnej pomoci zo zahraničia a tak ďalej. Ďalej kompetencie a pôsobnosť migračného úradu. Zodpovedá za činnosť riadiaceho výboru pre migráciu a integráciu cudzincov na území Slovenskej republiky ako koordinačného medziinštitucionálneho, odborného, iniciatívneho orgánu zriadeného vládou. Súčasne plní funkciu sekretariátu riadiaceho výboru, zriaďuje azylové zariadenia ministerstva, vrátane prijímacích centier v priestoroch medzinárodných letísk na území Slovenskej republiky alebo prijímacích centier v priestoroch iných azylových zariadení a integračné centrá a riadi, koordinuje a kontroluje ich činnosť a v spolupráci s príslušnými krajskými centrami podpory zabezpečuje ich prevádzku. Čiže a ďalších množstvo pôsobností v tejto oblasti, či už samotný migračný úrad alebo, alebo útvar krízového riadenia. Ja sa teda pýtam, keď má ministerstvo vnútra zriadené organizačné útvary, ktoré priamo majú v kompetencii riadenie a koordináciu aj humanitárnej pomoci a migračných súvislostí, tak na základe čoho si minister vnútra dovolil zazmluvniť súkromnú spoločnosť, keď majú na to priamo v kompetencii svoje útvary a ešte takým spôsobom, ako to, ako to urobil. Keď sme tu mali prvú vlnu pandémie, tak nebol problém, aby ministerstvo vnútra zapojilo armádu, zapojilo záchranný hasičský zbor, zapojilo ďalšie súčasti v rezorte ministerstva vnútra a nasadených mnohotisíc, či už príslušníkov ozbrojených zborov, alebo iných, iných inštitúcií na to, aby sme mohli otestovať všetkých občanov Slovenskej republiky. Ale keď tu máme naozaj vážny problém, utečeneckú krízu, ktorá je priamo v pôsobnosti jednotlivých útvarov ministerstva vnútra, tak zrazu už tieto isté organizačné súčasti, či už ministerstva vnútra, alebo ministerstva obrany k dispozícii nemáme. No to je naozaj veľmi, veľmi zaujímavé. Čiže z tohto jednoznačne vyplýva aj ten dôvod, pre ktorý sme zvolali túto mimoriadnu schôdzu na vyjadrenie nedôvery ministrovi vnútra Romanovi Mikulcovi, pretože jednoznačne nezvládol riadenie tejto utečeneckej krízy. A to, že akým spôsobom tu vyberá súkromné firmy, ktoré majú suplovať jeho činnosť, ktorú má v kompetencii robiť, je už len taká čerešnička na torte, ktorá už len umocňuje tie dôvody na vyslovenie nedôvery, ktoré sme uviedli. Ďakujem pekne za pozornosť.