33. schôdza NR SR - 10.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-04-09
Poslanec: Jaurová, Zora (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

61. Vážené kolegyne, kolegovia, ako správne pán predsedajúci pripomenul, rokujeme o zákone, ktorým chce vláda fixovať finančnú situáciu samospráv, pretože tieto majú výpadky príjmov z daní fyzických osôb. A ono je to logické, lebo samosprávy dlhodobo zažívajú ťažké časy, pretože či už táto vláda, ale aj predchádzajúca, vždy prijímala svoje tzv. atómovky na úkor samospráv a neriešila to, ako tieto atómovky na tie samosprávy dopadnú. Ja sa ale obávam, že aj keď prijmeme tento zákon v tejto chvíli, tak ten problém výpadkov daní z príjmov fyzických osôb pre samosprávy bude narastať, a to okrem iného aj kvôli tomu, že teda vláda zaviedla od minulého týždňa transakčnú daň, ale nielen kvôli tomu. Ja by som teda chcela v prvom rade podporiť pozmeňovací návrh kolegu Trubana, ktorým by sa transakčná daň zrušila k 1. máju tohto roka, pretože ide naozaj o daňovo škodlivú politiku, ktorá zasiahne najmä samosprávy alebo aj samosprávy, a myslím, že ju treba zrušiť prv, než stihne napáchať veľké škody. Už veľmi veľa tu bolo povedané aj o tejto dani, aj o jej dopade na samosprávy a moji kolegovia poukazovali na jej negatívny ekonomický dopad, ale poukazovali aj na to, že napríklad keď to porovnáme s iným typom daní, napríklad dane z cigariet alebo sladkých nápojov, táto daň nesleduje žiaden pozitívny účel, čiže neznižuje negatívne externality, a takisto podľa analytikov ministerstva financií bude ten očakávaný výnos tejto dane oveľa nižší, ako vláda očakávala. Podľa mňa je škoda, že sme sa nepoučili z príkladov zo zahraničia, pretože napríklad, áno, niečo podobné sa zavádzalo aj v iných krajinách, napríklad vo Francúzsku alebo v Taliansku v rokoch 2012-2013, tiež zaviedli daň z finančných transakcií, ale v tomto prípade išlo o oveľa užšie a cielenejšie transakčné dane. Vzťahovali sa iba na obchody s akciami veľkých firiem a na vybrané operácie. Cieľom tých opatrení bolo obmedziť finančné špekulácie a získať mierny príjem, ale aj napriek tomu došlo k poklesu objemu obchodov na domácich burzách a investori časť transakcií presunuli jednoducho na iné trhy. Takisto vieme, že výnosy týchto daní zaostali za očakávaniami a v pomere k rozpočtu boli vlastne zanedbateľné. Ale dôležité je podotknúť, že ani Francúzsko, ani Taliansko dodnes nezdaňujú bežné bankové prevody firiem, ich dane sú cielené na finančné trhy a nezasahujú každodenné podnikanie v reálnej ekonomike. My sme teda išli oveľa ďalej a zdaňujeme takmer všetky odchádzajúce platby podnikateľov, čo je v porovnaní so zvyškom Európskej únie veľmi unikátny prístup. Vo svete sme tak na jednej lodi s Venezuelou, v Európskej únii iba s Maďarskom a tu zase je dobré sa pozrieť na to, ako je to v Maďarsku, pretože tamojšia transakčná daň... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Danko, Andrej, podpredseda NR SR Takže vás poprosím k téme a začnem vás, naozaj vám brať čas. Držte sa témy, o ktorej prerokovávame. (Povedané súbežne s rečníčkou.) Nerobte tu piár, ktoré máte prikázané, piárové vyhlásenia. Držte sa témy, ešte raz, o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samosprávy. Jaurová, Zora, poslankyňa NR SR (Povedané súbežne s predsedajúcim.) Áno, ďakujem, pán predsedajúci, práve som sa k nej... áno, práve som sa k tomu chcela vrátiť, pretože aj v Maďarsku táto transakčná daň mala dopad na samosprávy a ovplyvnila aj iné dane, cez ktoré sa samosprávy financujú. Tie negatívne dôsledky, ktoré súvisia práve s výnosom dane z príjmu pre samosprávy aj pre všetkých, sú mnohé, ale ja by som sa chcela zamerať iba na dva z nich, pretože oba úzko súvisia s príjmami samospráv a oba, čuduj sa svete, dokonca súvisia aj kultúrou. Na jednej strane ide o kultúru správania v krajine, ktorú takáto politika formuje v spoločnosti, pretože takýto typ daní posilňuje špekulatívnosť, obchádzanie pravidiel a cynizmus voči systému, a teda spôsobuje nižší výber daní z príjmov fyzických osôb, z ktorých financujeme samosprávy. Na druhej strane ide, vlastne tieto dane majú aj priamy dopad na kultúru ako sektor, na kultúrne a kreatívne odvetvia, ktoré sú taktiež významným prvkom pri fungovaní samospráv a ktoré sú zároveň dlhodobo podfinancované a v súčasnosti na Slovensku okrem každodennej deštrukcie pani ministerkou Šimkovičovou práve dostali ďalšiu ranu. Tá prvá vec, zavedenie dane z finančných transakcií v takej širokej podobe, ako sa to spravilo na Slovensku, je jasným signálom, že kto vie špekulovať, má výhodu. Tá daň je nastavená tak, že najviac dopadá na poctivých podnikateľov, ktorí vedú účtovníctvo oficiálne a platby transparentne cez účet, a tí, ktorí už dnes balansujú na hrane zákona alebo pracujú načierno, teraz dostali ešte väčšiu motiváciu preniesť ďalšie časti svojho podnikania do šedej zóny, kde budú mať istotu, že z ich platieb sa žiadna daň strhávať nebude. V prostredí, kde sa poctivosť stáva nevýhodou, sa znižuje ochota dodržovať pravidlá. Ja som presvedčená, že takéto kroky deformujú ekonomiku a podporujú daňový cynizmus. Ľudia, ktorí dovtedy mohli mať aspoň formálne rešpekt k pravidlám, začnú uvažovať, prečo by mali platiť nezmyselnú transakčnú daň, keď ju vedia iní obísť. Myslím si, že takéto politiky postupne rozkladajú daňovú morálku a dôveru v spravodlivosť systému. A nejde iba o jednotlivcov, je možné, že celé odvetvia ako napríklad gastrosektor, stavebníctvo a remeselníci, služby domácnostiam či kreatívne povolania, môžu jednoducho prejsť na hybridné alebo úplne neoficiálne modely fungovania. Tým sa vytvára prostredie, kde sa podnikanie viac oplatí tomu, kto vie systém obísť než tomu, kto v ňom chce hrať podľa pravidiel. Zvýšené náklady na oficiálne transakcie prirodzene vedú podnikateľov k tomu, aby hľadali spôsob, ako sa tejto dani vyhnúť. A asi ste zaregistrovali, že už teraz je internet plný návodov, ako transakčnú daň obísť či zredukovať, množia sa ponuky rýchlej registrácie firiem v zahraničí, prevádzkovatelia služieb explicitne nabádajú zákazníkov k platbám v hotovosti. Takisto určite narastie vyplácanie zamestnancov v hotovosti, platenie faktúr na ruku či zakladanie účtov v zahraničí. Problém je, že zároveň tie opatrenia, ktorými sa vláda snažila zabrániť tomuto zneužívaniu, sú ťažko kontrolovateľné a mnohí podnikatelia sa úplne vyhnú transakčnej dani, iní budú prispôsobovať tú evidenciu alebo optimalizovať a nemusí to byť nutne zlý úmysel, je to najmä prirodzená reakcia na nezmyselné nastavenie pravidiel. A opäť sa dostávame k samosprávam, pretože už dnes je jasné, že ten výnos z transakčnej dane bude radikálne nižší, ako bol pôvodný predpoklad, takže vláda bude musieť tak či tak riešiť výpadok v príjmoch, čo je ďalší dôvod, ktorý podporuje zrušenie tejto transakčnej dane. A tým celkovým dôsledkom bude nielen znížený výber dane z finančných transakcií, ale aj pokles z príjmov z iných daní, napríklad aj z DPH alebo dane z príjmu fyzických osôb, z ktorej financujeme samosprávy, keďže stále viac operácií bude prebiehať mimo kontrolovaného priestoru. Pre mnohých malých podnikateľov to bude realisticky najjednoduchším a možno jediným spôsobom, ako prežiť prechod do neoficiálnej ekonomiky. Malé firmy, ktoré doteraz poctivo platili dane, sú tak tlačené do toho, aby sa rozhodovali medzi stratou konkurencieschopnosti a prechodom do šedej zóny. Tým sa narúša férové podnikateľské prostredie a štát zároveň prichádza o najspoľahlivejších platcov daní. Skrátka výsledkom bude nielen nižší výber samotnej transakčnej dane, ale aj oslabenie celého daňového systému. Daňové úniky sa veľmi ťažko dokazujú pri hotovostných transakciách. Kontrola podnikania je náročnejšia a efektivita výberu daní klesá. To znamená menej prostriedkov pre samosprávy, menej financií na verejné služby, väčšiu záťaž pre tých, čo ešte ostali v systéme a rastúcu frustráciu verejnosti. Ak vláda dúfala, že touto daňou pomôže rozpočtu, môže sa veľmi ľahko stať, že nakoniec dosiahne presný opak, zníži výber všetkých daní, a to najmä dane z príjmu fyzických osôb, čo zásadne dopadne na samosprávy. Napokon si treba uvedomiť, že takéto opatrenia majú nielen ekonomický, ale aj kultúrno-spoločenský dopad. Zdaňovať každú platbu posiela spoločnosti veľmi nebezpečný signál, a to taký, že štát nás ako keby trestá za to, že robíme veci oficiálne a transparentne. Takto sa ľahko môže stať, že sa z poctivosti stane slabosť a z obchádzania pravidiel výhoda. Je to škodlivý precedens, ktorý môže mať veľmi dlhodobé dôsledky na celé podnikateľské prostredie a na dôveru ľudí v spravodlivosť daňového systému. Tá druhá vec, ktorú by som tu chcela vypichnúť, lebo tiež súvisí s tým, ako samosprávy financujú svoje služby občanom, je práve dopad tejto transakčnej dane na služby v oblasti kultúry a kreatívneho priemyslu. Vláda síce rozšírila okruh subjektov, ktoré budú od transakčnej dane oslobodené - charity, sociálne služby, atď., ale v kultúrnom a kreatívnom sektore ostane množstvo aktérov, ktorí nespadajú do týchto kategórií a túto daň budú musieť platiť naďalej. Z hľadiska dlhodobej udržateľnosti môže táto politika vytvoriť veľmi citeľné znevýhodnenie pre nezávislú kultúru a kreatívny priemysel, ktorá už teraz zápasí s nedostatkom verejnej podpory a obmedzenými zdrojmi. Podotýkam, že títo poskytovatelia služieb sú práve poskytovatelia služieb na úrovni samospráv a to spoločné cofinancovanie z prostriedkov samospráv a z iných prostriedkov veľmi často vytvára práve kultúru v regiónoch. Mnohé nezávislé kultúrne centrá a umelecké organizácie fungujú ako občianske združenia, ktoré teda vláda ide regulovať iným zákonom, ktoré sú zamerané na umenie, komunitnú kultúru a v lokálnej ekonomike a v živote samospráv sú veľmi dôležité. Pokiaľ však ich primárnou náplňou nie je priamo charitatívna pomoc alebo zákonom explicitne definovaná tvorba, či obnova kultúrnych hodnôt, nie sú automaticky zahrnuté do výnimiek. Podobne sú na tom individuálni umelci, ktorí pôsobia ako SZČO, či kultúrne podniky, alebo hudobné kluby, súkromné galérie, vydavateľstvá alebo festivalové agentúry zriadené ako eseročky. Prakticky to znamená, že veľká časť nezávislého aj komerčného kultúrneho sektora zostane zaťažená touto daňou, čo môže obmedziť ich rast a rozvoj najmä ich pôsobenie v rámci regiónov. Otázka je, že napr. má ministerstvo kultúry alebo vláda analýzu dopadu transakčnej dane na sektor kultúry, na kultúru v regiónoch? Ja som sa nedávno rozprávala s kolegyňou, filmovou producentkou, ktorá teda nakrúca filmy na Slovensku, podotýkam, že opäť aj filmy, keď sa u nás nakrúcajú, sa nakrúcajú v regiónoch, vždy producenti spolupracujú so samosprávami a vytvárajú príjem aj pre lokálnu ekonomiku a samosprávy, tak táto moja kolegyňa mi hovorila, že takto pred rokom točila film tiež v nejakom regióne Slovenska a keby ten film točila dnes, tak by ten fi... na tom jednom projekte odviedla 12-tisíc euro na transakčnú daň. Čiže o 12-tisíc euro menej investujeme do nejakej filmovej produkcie a o 12-tiisíc euro menej zarobia ľudia tam, kde sa ten film nakrúca. Kultúrny sektor, samozrejme, už počas pandémie nedostal dostatočnú podporu a často stráda a po nástupe tejto vlády práve vďaka pani ministerke Šimkovičovej čelí naozaj systematickej deštrukcii a ešte do toho vláda vytvorí ďalšiu záťaž pre tento sektor zavedením transakčnej dane. Jedným z dopadov napr. bude, že individuálni umelci a malé kultúrne podniky budú automaticky zasiahnutí, pretože všetky platby budú krátené o transakčnú daň. A tu sa rozprávame o podnikateľoch, ktorí často operujú s veľmi nízkymi maržami, a preto môže byť aj relatívne nízka sadzba dane kritická z hľadiska likvidity. Kultúrni pracovníci budú nútení zvyšovať ceny služieb, čo môže byť v tomto sektore veľmi problematické, alebo budú musieť akceptovať znížený čistý príjem, čo v kombinácii s veľmi prekarizovanou prácou v tomto odvetví môže naozaj viesť k strate profesionálov z oblasti kultúry, ktorí si budú nútení hľadať alternatívne zdroje príjmov.