42. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2019-02-18
Poslanec: Grausová, Natália (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

200. Ďakujem za slovo. Vážení prítomní, naše školstvo je naozaj v katastrofálnom stave, ale je to proces, ktorý trvá mnoho rokov, vyše, vyše 20 rokov, čiže nedá sa z toho obviňovať, toto by sa, nemôžme obviňovať ministerku Lubyovú, že ona spôsobila tento stav. Tento stav je tu, možno je tu, už začal pred 70 rokmi, potom sa nejako menil a po tých 20 rokov je školstvo deformované a deformuje sa stále viac, zhoršuje sa stále viac a viac situácia v školstve. Chcela by som jednu vec, chcela by som predostrieť jeden veľmi bolestivý a závažný problém, s ktorým sa na mňa obracia veľké množstvo rodičov, ktorí majú deti žijúce na národnostne zmiešaných územiach, najmä na, v južnej oblasti Slovenska. Podľa čl. 6 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky je na území Slovenskej republiky jediným štátnym jazykom slovenský jazyk. Znalosť slovenského jazyka by preto prirodzene mala patriť k základnej intelektuálnej výbave každého občana Slovenskej republiky, pričom povinnosťou štátu je zabezpečiť dostatočné podmienky na to, aby sa každý obyvateľ Slovenskej republiky mohol vzdelávať v štátnom slovenskom jazyku. Vzdelávanie obyvateľov v slovenskom jazyku má nielen praktický význam súvisiaci s úradným stykom, ale je dôležité najmä z pohľadu udržiavania a rozvíjania slovenského národa. Totiž slovenský jazyk patrí k jedným zo základných atribútov definujúcich slovenský národ, a pokiaľ sa nebude udržiavať a rozvíjať, tak tento jazyk zanikne a zanikne s ním aj národ. Situácia je veľmi zložitá na národnostne zmiešaných... (Ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Glváč, Martin, podpredseda NR SR 201. Pán poslanec Tittel, poprosím kľud v sále. Grausová, Natália, poslankyňa NR SR 202. ... územiach najmä v južných oblastiach Slovenska, kde tvoria Slováci národnostnú menšinu. V priebehu posledných rokov bolo evidovaných viacero prípadov, kedy sa slovenským rodičom na národne zmiešanom území nedarilo umiestniť svoje deti do slovenskej základnej školy. S takýmto problémom zápasí napríklad čoraz viac obyvateľov slovenskej národnosti žijúcich v okrese Dunajská Streda. V tomto okrese sa v poslednom období podstatne zvýšil počet obyvateľov slovenskej národnosti najmä na trase Bratislava - Šamorín - Báč - Horný Bar, kam sa prisťahovalo množstvo mladých slovenských rodín. Prirodzene, že tieto rodiny chcú svoje deti umiestniť do slovenských materských a základných škôl. Stretávajú sa však, žiaľ, s odporom miestnych samospráv tvorených prevažne predstaviteľmi maďarskej národnosti, ktorí nechcú povoliť zriadenie nových slovenských základných škôl a ani vytváranie nových slovenských základných škôl a ani vytváranie slovenských tried v školách s vyučovacím jazykom maďarským. Napríklad samospráva v obci Rohovce, kde by bolo najideálnejšie miesto pre školu, nechce zriadiť materskú školu a základnú školu s vyučovacím jazykom slovenským, hoci v miestnej škole s vyučovacím jazykom maďarským by bol dostatok miesta aj pre slovenské triedy. Slovenskí rodičia tak musia umiestňovať svoje dieťa buď do školy s vyučovacím jazykom maďarským, alebo musia hľadať komplikované, často až nedôstojné spôsoby, ako dostať svoje dieťa do vzdialenejšej školy s vyučovacím jazykom slovenským. Podobne sa zachovala aj samospráva v Šamoríne, ktorá nesúhlasila so zriadením aspoň niekoľkých slovenských tried v národnostnej škole s vyučovacím jazykom maďarským, hoci táto menšinová škola je nenaplnená a miestna slovenská základná škola už nemá dostatočné priestory. S rovnakými problémami zápasia rodičia slovenskej národnosti aj v mnohých ďalších oblastiach južného Slovenska. Svoje deti nedokážu umiestniť do slovenských škôl, pretože tie sú čoraz viac preplnené a samosprávy pod kontrolou politikov maďarskej národnosti nechcú rozširovať ich kapacity. Naopak, menšinové školy s vyučovacím jazykom maďarským, ktoré zívajú prázdnotou, často nezmyselne udržiavajú. Miestne samosprávy zastúpené najmä predstaviteľmi maďarskej národnosti, ktoré zamietli žiadosti rodičov slovenských detí o zriadenie slovenských škôl a tried, argumentujú najmä nedostatkom peňazí. Takáto argumentácia je však neprijateľná, pretože podľa údajov z ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu bolo ku koncu júna 2018 na území Slovenskej republiky zriadených až 27 menšinových základných škôl pre ročníky 1 až 4 s vyučovacím jazykom maďarským, na ktorých sa celkový počet žiakov v škole pohyboval v rozmedzí 3 až 12 žiakov. Na niektorých základných školách nebol v skúmanom období dokonca ani jeden žiak. Priemerný počet žiakov na týchto maďarských základných školách je 7,2. Je absurdné, že Slovenská republika nedokáže vytvoriť pre deti Slovákov žijúcich na zmiešanom území rovnaké podmienky na vzdelávanie v materinskom jazyku, ako vytvára pre príslušníkov národných menšín. Je základnou povinnosťou a zodpovednosťou štátu zachovať a rozvíjať národnú identitu Slovákov v Slovenskej republike, najmä v oblastiach, kde hrozí ich asimilácia inými národnosťami. Pri tejto príležitosti by som chcela pripomenúť aj podmienky Slovákov v Maďarsku. Ani zďaleka nemajú taký komfort. (Ruch v sále.) Prepáčte, páni, neruším vás svojou rozpravou?! (Rečníčka sa obrátila k predsedajúcej.) Pani, prosím o vrátenie času. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.) Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR 203. Prosím vás o pokoj v rokovacej sále. Ďakujem. Grausová, Natália, poslankyňa NR SR 204. No. Viete si predstaviť, že by bol uplatňovaný systém reciprocity? Že by sa na Slovensku venovala taká pozornosť národnostným školám a menšinám, ako je to trebárs v susednom Maďarsku? Venovanie sa, aké majú podmienky slovenské deti na území Maďarska, Maďarska? No. Dobre. Ja si myslím, že aby, aby štát, štát má byť zastúpený okresným úradom v sídle kraja a tento štát je, má byť povinný, školopovinné deti, teda pre školopovinné deti zriadiť v obci s menšinovou časťou obyvateľstva slovenskej národnosti mal by byť povinný zriadiť základnú školu s vyučovacím jazykom slovenským. Takže ja by som sa chcela teraz na základe toho, že naozaj je to povinnosťou štátu v prvom rade starať sa o deti slovenských rodičov, aby neboli diskriminované, pretože v tomto čase sú deti, slovenské deti na slovenskom juhu v Slovenskej republike diskriminované voči deťom národnostných menšín. A preto ja sa chcem, pani ministerka, vás opýtať, čo ste v tejto veci urobili, či ste sa snažili urobiť nejakú nápravu, ako ste riešili a či ste vôbec riešili túto diskrimináciu slovenských detí, pretože vy, pani ministerka školstva, ste povinná sa v tejto veci starať a riešiť tieto problémy. Toto by mala byť jedna z priorito..., priorít ministerstva školstva. Ďakujem.