45. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2019-05-14
Poslanec: Verešová, Anna (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

84. Dobrý deň prajem. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne a kolegovia. V mojom príspevku ku Správe hodnotenia priorít zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republike v roku 2018 a ich zameranie na rok 2019 sa chcem venovať ľudskoprávnym témam. Zvlášť chcem poukázať na ochranu náboženskej slobody. V hodnotiacej správe sa, pán minister, dotýkate aj tejto témy, a to pri členstve Rady OSN pre ľudské práva a tiež pri humanitárnej pomoci a v závere svojho príspevku sa chcem krátko dotknúť situácie v Rade Európy, ktorú správa popisuje. Od 1. januára 2018 je Slovenská republika na obdobie troch rokov členom Rady OSN pre ľudské práva, ktorá je najvýznamnejším ľudskoprávnym orgánom OSN. A medzi hlavné priority nášho členstva patrí podpora páv detí, boj proti všetkým formám rasizmu, xenofóbie a spojenej intolerancie a podpora náboženskej slobody. Viackrát sme už spolu, pán minister, komunikovali ohľadom aktivít Slovenskej republiky pri ochrane a podpore náboženskej slobody. V jenom z listov ste potvrdili, že, citujem: "Ochrana a podpora náboženskej slobody patrí k prioritným témam prebiehajúceho členstva Slovenskej republiky v Rade OSN pre ľudské práva." Slovensko tiež predsedá najväčšej na bezpečnosť orientovanej medzivládnej organizácii na svete, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a po prvý raz ju vedie Slovenská republika. V správe sa píše, že, citujem: "Slovenská republika bude z pozície predsedajúceho podporovať autonómne postavenie inštitúcií OBSE, ako i dodržiavanie existujúcich záväzkov v troch dimenziách." A v tretej práve spomínate tú ľudskoprávnu, kde sa, zostáva jednou z priorít Slovenska agenda presadzovania tolerancie a nediskriminácie. Vo výbore sa už viac ako rok venujeme ochrane a podpore náboženskej slobody. Preto sa v mojom príspevku zameriam práve na túto tému. Sloboda náboženského vyznania a viery sa označuje za prioritu európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva, ako som povedala, a Európska únia žiada členské krajiny, aby venovali primeranú pozornosť otázkam súvisiacim so slobodou náboženského vyznania. Viaceré krajiny Európskej únie, ako Dánsko, Nemecko či Spojené kráľovstvo a taktiež naše susedné krajiny Poľsko a Maďarsko, ale aj Česká republika, sa tejto téme intenzívne venujú. Na úrovni Európskej únie, ako aj na úrovni členských štátov teda postupne dochádza k reakcii na tento, dovolím si povedať, globálny problém a krajiny Európskej únie už reagovali prijatím parlamentných deklarácií, či vytvorením osobitných postov pre sledovanie problematiky náboženskej slobody. Aj náš výbor pre ľudské práva a národnostné menšiny reagoval na túto výzvu Európskej únie. Pri výbore sme vytvoril odbornú komisiu, ktorú schválili členovia výboru minulý rok v novembri 2018. Jej cieľom je, aby poskytovala odborné stanoviská pre prácu výboru v oblasti ochrany náboženskej slobody, a jej členmi sú významní ľudia, osobnosti, experti, ktorí sa tejto téme venujú na úrovni štátnej správy, cirkví, v akadémii či v slovenských a medzinárodných neziskových mimovládnych organizáciách. V týchto dňoch členovia komisie finalizujú text uznesenia o ochrane, z Národnej rady, o ochrane slobody náboženstva alebo viery a pomoci prenasledovaným kresťanom a iným náboženským menšinám vo svete a následne už naozaj v týchto dňoch sa s ním zoznámia členovia výboru. Téma náboženskej slobody je témou apolitickou, a preto chcem veriť, že poslanci z každej politickej strany zaujmú jasný postoj k tejto dôležitej ľudskoprávnej téme, akou nesporne náboženská sloboda je. Aj to môže byť príspevok z našej strany, Národnej rady, ku práve prebiehajúcemu členstvu Rady OSN pre ľudské práva. Krátko by som sa dotkla niektorých faktov, ktoré vyplývajú zo správ organizácie Open Doors a nadácie ACN – Pomoc trpiacej Cirkvi. Ja tu tie správy aj mám v angličtine, ale nemôžem ich ukazovať. Vyplýva z nich, že najprenasledovanejšou náboženskou skupinou vo svete sú kresťania. Za posledných 5 rokov dokonca pozorujeme stúpajúci trend neznášanlivých prejavov voči kresťanstvu. K prenasledovaniu kresťanov dochádza až v 58 krajinách sveta a je prenasledovaných približne 250 miliónov kresťanov. Ale prenasledovanie pre náboženské presvedčenie a vieru sa netýka iba kresťanov. Správy, o ktorých som hovorila, Open Doors či nadácia ACN, ktoré pokrývajú 2 roky do júna 2018, z týchto správ je zrejmé, že pri menšinových náboženských skupinách v 18 z 38 krajín, teda takmer polovica, došlo k výrazným porušovaniam náboženskej slobody. Je teda nepochybné, že porušovanie náboženskej slobody sa globálne dotýka obrovského množstva ľudí, než je to pri iných ľudských právach, v oblastiach iných ľudských práv. A situácia, ako som už povedala, sa neustále zhoršuje. Pokračovať by som chcela v tejto téme aj pri časti humanitárnej pomoci správy, Je zrejmé a isté a to sa aj všetci, myslím, zapájame, Slovensko významne pomáha ľuďom v krajinách postihnutých prírodnými katastrofami, občianskymi vojnami či spoločenskými konfliktmi. V súvislosti s narastajúcim prenasledovaním ľudí pre náboženské presvedčenie a vieru, ktoré sa týka tak veriacich, ako neveriacich, naozaj sa táto téma ľudskoprávna dotýka veriacich i neveriacich, experti našej komisie vyzývajú aj ku konkrétnej pomoci Slovenskej republiky, zameranej priamo na skupinu prenasledovaných v tej či onej krajine. Chcem sa vás spýtať, pán minister, či ste uvažovali nad tým, aby určitá časť tejto humanitárnej pomoci, možno percentá, vyjadrené v percentách, ale bola konkrétne zameraná na pomoc prenasledovaným pre náboženské presvedčenie a vieru. Robia tak viaceré krajiny Európskej únie. Že či ste o tom uvažovali, aby to bolo zamerané konkrétne na prenasledovaných. (Rečníčka upozorňuje predsedajúceho na neprítomnosť predkladateľa.) Glváč, Martin, podpredseda NR SR Pani poslankyňa, dovolil som mu si odbehnúť na minútu. Povedal, že sa hneď vráti. Verešová, Anna, poslankyňa NR SR Dobre. Budem pokračovať. Takže budem veľmi rada, keď mi, pán minister, na to odpoviete, že či uvažujete s niečím takým, aby bola určitá časť našej humanitárnej pomoci konkrétne zameraná priamo na skupiny prenasledovaných pre vieru a náboženské presvedčenie. Určite sa zhodneme, že je potrebné politiku ochrany náboženskej slobody rozvíjať ako podporu základných ľudských práv a tiež ako prevenciu konfliktov. Ja vám chcem poďakovať, pán minister, že sa týmto zaoberáte, týmto dôležitým ľudskoprávnym podnetom v oblasti náboženskej slobody. A na záver svojho príspevku sa chcem ešte dotknúť časti v správe ohľadom situácie v Rade Európy. Zo správy vyplýva, že teda rok 2019 sa nesie v duchu osláv 70. výročia založenia Rady Európy a čo dáva teda príležitosť k reflexii na jej doterajšiu činnosť. A v správe uvádzate teda, že má aj politické, aj ekonomické problémy, teda politickú a finančnú krízu organizácie spomínate v tej správe, a že sa bude v máji 2019 v Helsinkách o tomto rokovať a má sa prijať reforma organizácie. Zaujímalo by ma to možno viac detailnejšie, že v čom je tá politická a finančná kríza Rady Európy. Bližšie informácie by ma zaujímali, ak by ste boli taký láskavý mi na toto zodpovedať. Ešte raz by som teda na konci chcela významne zdôrazniť dôležitosť v Slovenskej republike v takej proaktivite a konkrétnej pomoci prenasledovaným pre vieru. A chcem skončiť svoj príspevok citátom, ktorý som teda osobne počula z úst monsignora sýrskeho arcibiskupa Chahdu, ktorého som prijala tu na pôde Národnej rady, ktorý nám okrem iného povedal. Citujem: "Žiadame spravodlivosť a žiadame rovnosť. Vyžadujeme od celého sveta, aby rešpektovali a chránili našu náboženskú slobodu. Nech by bolo išlo o kresťana alebo moslima alebo príslušníka akejkoľvek inej viery, pretože v konečnom dôsledku sme všetci božími deťmi. Vôbec nezáleží, akej sme farby pleti alebo rasovej príslušnosti. Jedine vtedy budeme všetci slobodní, keď budeme pokorní a mať sa vzájomne v úcte." Toľko, toľko citácia. Budem vám vďačná za zodpovedanie na moje otázky. Ďakujem všetkým.