39. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2025-09-25
Poslanec: Hajko, Jozef (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Pán predsedajúci, vážená pani ministerka, dobehol som s vyžitým krokom, ale tá technika niekedy zlyháva. Ja sa budem snažiť byť stručný, som tu teda posledný asi dnes, takže budem sa snažiť vtesnať do toho limitu, ktorý tu mám. Ja by som sa zameral na jedno také upozornenie, ktoré nám hrozí a potom by som podobne vlastne aj kolega Štefunko to spomínal. A ja vlastne aj ďalší, upozorním skôr na nejaké alternatívne riešenia, ktoré sa nám núkajú, keď chceme nejakým spôsobom pomôcť pri tých cenách energii. K zákonu som sa vyjadril už, čo sa týka rokovania o skrátenom konaní. Pokladám ho za zákon, ktorý je vlastne technický, skôr taký 20-stranový predpis, ktorý upravuje nejaké definície povinností atď. No a vlastne takým zmocňovacím nariadením to posúva potom na vládu, že potom tá bude rozhodovať, ako vlastne budú vyzerať tie dotácie a kto ich vlastne dostane. To prvé upozornenie, čo mám, tak je skutočne tá situácia v súvislosti so zahraničnou politikou SR. Pretože tu vidíme niekoľko rokov, aj vy ste reprezentantkou tohto smeru, že potrebujeme stále, aby k nám tiekli ruské energie, ruské energionosiče. Dnes to hovoril aj predseda vlády v hodine otázok a odpovedí, keď hovoril o tom napríklad, že ropu musíme jednoducho odobrať z Ruska, pretože máme tu nastavené technológie u nášho výrobcu práve na túto ropu a tiež je problém s prepravou cez ropovod Adria. Ja poviem len jednu vec, že práve dnes chorvátska spoločnosť, ktorá spravuje ropovod Adria, tak vydala vyhlásenie, že kapacity tohto plynovodu sú dostatočné na to, aby zásobovali ropou tak Maďarsko, ako aj Slovensko. Takže vyslovene to takto vyhlásili a vieme, že tam sú napäté vzťahy medzi MOL-om a touto spoločnosťou, ale preto len, keby sa chcelo, tak sa to dá dosiahnuť. Druhá, čo je závažnejšia vec, je, že sa to spojilo so zahraničnou politikou a Slovensko tvrdošijne trvá na dovoze ruských energonosičov a skutočne z toho nám hrozí dosť veľké nebezpečenstvo, pretože ako vidíme, aj v Európskej únie snaha o rok posunúť odstrihnutie sa od ruských energií, to znamená, že už na začiatku roku 2027 by sa nemali prúdiť žiadne energonosiče. A druhý, myslím si, že je ešte vážnejšie upozornenie, opäť rastú tie hlasy Spojených štátov v súvislosti s rusko-ukrajinským konfliktom, že Spojené štáty uvažujú uvalenie veľkých cieľ na sekundárnych odberateľov, teda odberateľov energií z Ruska. A to by bolo pre našu ekonomiku skutočne zničujúce. Takže je to otázka vyslovene aj zahraničnej politiky. A tým pádom aj nabádam na to, aby sa nehazardovalo zo súdom Slovenska pri uplatňovaní takejto zahraničnej hospodárskej politiky, ako tu dnes máme. Tie druhé dve veci, ja som hľadal aj nejaké alternatívy, lebo snažím sa hľadať tie alternatívy. Pozrel som sa, čo by sa vlastne s cenami energii mohol robiť. Bol tu kolega, ktorý hovoril o tom, že máme drahší plyn ako v Českej republike, pričom v Českej republike to dodáva dcérska spoločnosť SPP. Ja som sa pozrel, samozrejme to, čo kolega Galek hovoril, máme tu určitý spôsob regulácie, ktorý vlastne nám aj spôsobuje, malo sa o tom hovorí, že na tú konečnú cenu energie vplýva regulácia, ktorá je uplatňovaná, aby som povedal, takým skostnateným spôsobom u nás. Ale ja som sa zameral, a veľmi rýchlo to poviem, hlavne, čo by mohlo spôsobiť, že tie ceny by mohli klesnúť. Načrel som do štátneho rozpočtu na tento rok, kde som našiel, s akými príjmami z dividend počíta štát z energetických firiem, ktoré sú na Slovensku. Vyslovene počíta, lebo to je každý rok tak. A zistil som, že... To musím nájsť... dividendy z firiem, ako je SPP, Slovenska elektrizáčná a prenosová sústava, Západoslovenská energetika, Stredoslovenská energetika, tento rok sú naplánované na 466 miliónov eur. To je veľmi podobné číslo ako tých 435, čo uvádzate vy, ktoré by mali plynúť na energodotácie v budúci rok. Jednoducho, keby sa štát vzdal týchto dividend, hovorím, nie je to úplne presné číslo, ale keby sa vzdal týchto dividend, tak práve o takúto sumu by sa mohli znížiť ceny energií. Takže je to vec o politiky štátu. Ja viem, že to nie je vaša vec, ale takáto politika sa tu uplatňuje dlhé roky a vždy, keď sa zastavuje rozpočet, tak sa ráta, koľko pritečie štátu, koľko pritečie vláde z dividend z tej firmy, z inej firmy. Takže je to vlastne také prelievanie peňazí z jedného vrecka do druhého. Ale nie je to len to, pretože keď sa pozrieme, ako si hospodária napríklad SEPS a SPP, tak vidíme, že napríklad v SEPSE sa nakupujú drahé limuzíny. To znamená, že hospodári sa nehospodárne. Môžem hovoriť príklady, len pred krátkosť času toto nebudem spomínať, ale stovky tisíc eur len na nových automobilov, ktoré sa nakúpili v SEPSE, teda Slovenskej elektrizačnej a prenosovej sústave tento rok. A čo týka Slovenského plynárenského priemyslu SPP, tak ja som to už nespomenul, znovu poviem: vlani, keď ste vy sa snažili, snažím sa to brať, že ste úplne sa snažili, niečo robiť s adresnými dotáciami, tak prišla vláda a povedala, nie, všetko pôjde plošne ďalej. Okamžite Slovenskej plynárenský priemysel oblepil Slovensko billboardami, boli to vyššie tisíc eur a sú aj inštitúcie, ktorí to spočítali, čo to stalo, tak napríklad len tie billboardy stali 275 tisíc eur, kde bolo napísané, vláda si rozhodla, že cena plynu pre domácnosti bude rovnaká. Ešte aj klamali, pretože bola vyššia, pretože sa zvýšila DPH z 20 na 23 %. A mohol by som pokračovať, to znamená nielen, že tieto firmy dosahujú vysoké zisky, z ktorých potom štát vyťahuje dividendy, ale aj to, že hospodária zle a tým pádom sa to všetko, toto komplet prenáša do cena. To je práve ten úrad pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý sleduje oprávnené náklady a tým pádom za tie oprávnené náklady počíta aj to, aby tieto firmy dosahovali tieto vysoké zisky. Posledné, čo poviem, je, že my sme skôr priateľmi také riešení, že nebudeme vám dotovať ceny, takto hovoril tá kolega Štefunko, vlastne on položil tú otázku, nebudeme vám dávať peniaze na ceny, ale poďme skúsiť znížiť spotrebu týchto domácností. Jednoducho pri nižšej spotrebe by našli priestor, aby si znížili účty za tie energie. Ja som si opäť pomohol číslami. Vy to aj v dôvodovej správe vyčísľujete, aká pomoc plynula pre zraniteľné domácnosti za roky 2023 až 2023-2024. V roku 2025 to je zhruba 800 miliónov eur, čo je vyčlenené v štátnom rozpočte. A budúci rok by to malo byť tých 435 miliónov. A keby som si zobral len polovicu z tej sumy, za tie uplynulé roky, ktoré vládnete, a teda ten budúci rok, tak mi vyjde polovica z tej sumy, z všetkých tých balíkov 500 miliónov eur. Keby ste týchto 500 miliónov eur dali na rekonštrukciu domov, zateplenie, výmenu okien, výmenu vykurovacích systémov, tak podľa toho, ako vidíme v pláne obnovy v programe Obnov dom, kde za 500 miliónov eur sa obnoví 30 tisíc domov, len teraz sa opravujem, ja som to zle spočítal, z tej pomoci, ktorá bola za tieto 2 roky a ten tretí, tak polovička je 1,2 miliardy eur. To znamená, keby sme polovičku tej pomoci zobrali a dali ich na zateplenie domov tým domácnostiam, aby mali nižšie náklady na energie, tak by sa mohlo z toho obnoviť, podľa tých čísel, v pláne obnoviť 70 tisíc domov. Takže keď si spočítam 30 tisíc a 70 tisíc domov, ktoré by sa takto zateplili, to už je 100 tisíc a to je krásne číslo. Takže to bol jeden z návodov, preto dúfam, že ako si vypočujete aj tieto alternatívne návrhy. Ďakujem za pozornosť.