88. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2023-03-22
Poslanec: Svrček, Miloš (SME RODINA)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

89. Ďakujem pekne, pán predseda. Pokračujem teda v otvorenej rozprave a vo svojom vystúpení. Ukončil som to plánovanou diaľnicou do regiónu Zemplína. Veľmi dobre vieme, že diaľnica na Zemplín je veľmi prioritným úsekom, pretože potrebujeme riešiť aj v budúcnosti otázku výstavby diaľnice do tohto regiónu. Región, ktorý ma dokonca väčšiu rozlohu ako Bratislavský, Trnavský či Trenčiansky kraj, nedisponuje v 21. storočí ani jediným kilometrom diaľnic a rýchlostných ciest. Tento stav sa odzrkadľuje dlhodobým nezáujmom investorov o tento región, čo spôsobilo, že sedem z ôsmich okresov Zemplína patrí dlhodobo medzi najmenej rozvinuté regióny a za následok to má to, že dochádza k exodusu mladých vzdelaných ľudí, ktorí následne v regióne chýbajú. Áno, je pravda, že teraz v regióne Valalikov je plánovaná výstavba veľkého závodu na výrobu áut Volvo a, samozrejme, že k tomu sa budú naberať aj ďalší subdodávatelia, ale určite pre rýchlejší rozvoj v ekonomike aj v rámci tohto regiónu je veľmi dôležité, aby boli Košice prepojené aj so zvyškom Zemplína. Faktami ďalšími sú tie, že diaľnica D1 je zaradená medzi TEN-T koridory a Slovenská republika sa zaviazala tieto koridory dostavať do roku 2030, ostáva nám teda sedem rokov, ale výsledok je momentálne ten, že nemáme, ako som už spomínal, doriešené ani Turany – Hubovú a nemáme doriešené ani úseky od Bidoviec na východ po Ukrajinu. Poľská republika má diaľnicu A4 postavenú od Nemecka po Ukrajinu, Maďarská republika je so svojou diaľnicou M3 od Budapešti po Vásárosnamény 22 kilometrov od štátnej hranice s Ukrajinou a my ostávame ako poslední, že nemáme stále prepojený východ so západom republiky. Čo sa týka tejto diaľnice, tak ona je rozdelená na štyri úseky. Jednak je to Dargov – Pozdišovce, Pozdišovce – Sobrance, Bidovce – Dargov a Sobrance – hranica medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou. Celkové náklady na túto diaľnicu sú odhadované na cca jednu miliardu eur, pričom ja by som určite do budúcna odporúčal aj nasledovné riešenia. Určite by malo dôjsť aj k výstavbe úseku križovatky Dargov a križovatku Michalovce ako absolútnu prioritu. Tento úsek o dĺžke 28 kilometrov bude stáť okolo 250 miliónov eur. Jeden kilometer vychádza na menej ako 9 miliónov eur. Je to veľmi jednoduché z toho dôvodu, že Zemplín je rovinatý, ak budeme v budúcnosti stavať túto diaľnicu, tak je tam minimum mostov, pretože prejde maximálne, ak sa nemýlim, ponad rieku Ondava. Máme tam nejaké krajinné, ochranné krajinné prostredie alebo oblasť. Nie je tam toľko environmentálnych prekážok ako napríklad pri iných úsekoch, čiže tá diaľnica by sa dala veľmi rýchlo vystavať pri týchto súčasných nákladoch. Veľmi dobre viete, že keď si to spočítate, že v súčasnosti, aké sú náklady, stavebné náklady na výstavbu diaľnic, tak o rok, o dva, o tri budú tie náklady určite oveľa vyššie, pretože ten rozdiel napríklad vidíme aj pri zrušených PPP projektoch, keď sa zrušil prvý a tretí balík PPP projektov pred desiatimi rokmi a doteraz nie je postavená diaľnica medzi Bratislavou a Košicami a vidíme, aké sú aj rozdiely, čo sa týka celkových stavebných nákladov, tak Slovenská republika čo sa týka aj štátneho rozpočtu, aj európskych peňazí mohla veľmi veľa ušetriť. Za posledných 11 rokov, ako som aj hovoril, štát investoval do výstavby diaľnic a rýchlostných ciest viac ako 7,6 miliardy eur, pričom priemerná cena za kilometer bola až 27,5 milióna eur. Pri tomto návrhu sa požadovaný úsek stane jedným z najlacnejších, pretože, ako som spomenul, pri diaľnici na Zemplín môže tento úsek, teda jeden kilometrový, stáť 9 miliónov eur, pri týchto v minulosti, čo som spomínal, stál jeden kilometer 27 miliónov, čiže je to rádovo oveľa vyššia suma. Toľko k diaľnici na Zemplín. Spomínal som, že v rámci tej prílohy k tomuto zákonu 669/2007 Z. z. je ďalším prioritným úsekom diaľnica D3 na Kysuce. Cez Kysuce smerom na Poľsko... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Kollár, Boris, predseda NR SR Na chvíľočku vás preruším. Prosím pekne, lebo za chvíľu sa mi všetci vytratíte a už nebudem to mať s kým urobiť. Je tunák jedna žiadosť, bod 138, zdravotníctvo, potrebujeme to presunúť na stredu na desiatu. Či je všeobecný súhlas. (Súhlasná reakcia pléna.) Áno. Ďakujem pekne a môžete pokračovať. Ďakujem. Uvedené sme presunuli. 138. Ďakujem. Svrček, Miloš, poslanec NR SR Ďakujem pekne. Čiže k diaľnici cez Kysuce smerom na Poľsko, výstavba diaľnice D3 trvá od roku 1997 a Slovensko dokončí tento úsek o šesť rokov neskôr ako Poľsko, aj to nie je isté. Dostavba diaľnice D3 je tiež pre našu krajinu určite veľmi smerodajným a veľmi dôležitou investíciou a prioritou, čoho dôkazom je aj komplexná a kompletná finančná alokácia z kohézneho fondu vo výške 770 miliónov eur. Zo stovky kilometrov chýbajúcej diaľnice D3/S1 medzi poľským mestom Bielsko-Biala a Žilinou mal každý štát postaviť 50 kilometrov, ale zatiaľ čo Poliaci, určite viete, idú podľa harmonogramu a finišovať by mali už v blízkych mesiacoch, tak slovenský úsek bude hotový najskôr v roku 2030, aj to nie je isté. Ako aj pán minister dopravy, poverený pán minister dopravy Doležal povedal v posledných týždňoch, tým najväčším problémom, a to chcem prízvukovať, aby ste to počuli, to citujem jeho: „Naším problémom je zákon, ktorý hovorí, že je potrebná štúdia uskutočniteľnosti a kým nebudú známe jej výsledky, nemožno pokračovať v investičnej činnosti. Preto som opakovane predložil do Národnej rady Slovenskej republiky zákon o urýchlení prípravy diaľnic a rýchlostných ciest a vyzývam všetkých poslancov Národnej rady, aby túto novelu podporili.“ To sú slová pána ministra dopravy a to je presne táto novela, o ktorej tu máme otvorenú rozpravu, v ktorom vieme urýchliť prípravu dokumentácie v rámci výstavby diaľnic na Slovensku, ako som spomínal pri R4 Via Carpatia dokonca 18 mesiacov. To isté pri D1 smerom na Zemplín. To isté teraz pri D3, ako som spomínal. Dokonca by som citoval aj predsedníčku Žilinského samosprávneho kraja pani Jurinovú. Ona sama povedala, že najväčšou chybou bolo, že v minulosti sa vnímala diaľnica D3 ako regionálny problém. Tiež hovorí, že európsky rozmer diaľnice vnímame až v posledných rokoch, aj preto začína rezonovať, že je hanbou Slovenska, ak 22-kilometrový úsek, ktorým Slovensko prepojíme do Európy, nedokážeme dokončiť. Treba sa pýtať aj tých predtým, prečo nepostupovali v prípravách dostatočne dôrazne, poznamenala predsedníčka samosprávneho kraja. No samozrejme, že súhlasím, pretože jednoducho stále sa hovorilo o kysuckej diaľnici, že je problém, ale to nie je pravda, pretože ona je zaradená do TEN-T koridoru, prepája sever s juhom Európy a je dosť veľkou hanbou, keď idete od Baltického mora a zastavíte sa niekde na križovatke na semaforoch niekde pred Žilinou pri Kysuckom Novom Meste. Zároveň by som citoval aj vedúceho zastúpenia Európskej komisie na Slovensku pána Šuchu a ten poukázal, že Slovenská republika, teda Česká republika na rozdiel od Slovenskej republiky a Poľsko dokázali eurofondové peniaze použiť oveľa rýchlejšie ako my na Slovensku. Európska komisia zabezpečila pre Slovensko alokovanie 770 miliónov eur na výstavbu diaľnice D3, čím si svoju úlohu splnili zo strany Európskej komisie a teraz je rad aj na slovenských staviteľoch a na slovenskom štáte, na orgánoch verejnej správy. Peniaze sú k dispozícii do roku 2027 s predĺžením do roku 2029 a dovtedy je ich potrebné využiť. Čiže peniaze sú k dispozícii. Financie sú pripravené na výstavbu diaľnice D3. Teraz je rad aj na nás, na poslancoch, aby sme pomohli ministerstvu dopravy, aby sme vedeli schváliť tento zákon o jednorazových mimoriadnych opatreniach pri výstavbe diaľnic. Takže Národná diaľničná spoločnosť už prípade, ak dôjde aj k schváleniu zákona, už bude mať určite uvoľnenejšie ruky na to, aby vedela pripraviť tieto úseky. Momentálne, čo mám informáciu, tak pripravuje aktuálnu štúdiu uskutočniteľnosti na výstavbu chýbajúcich 22 kilometrov z celkových 59 kilometrov diaľnice D3 v úseku Žilina – Brodno – Kysucké Nové Mesto – Oščadnica a výstavbu aj plného profilu úseku Oščadnica – Čadca – Bukov v dĺžke štyroch kilometrov vrátane aj druhej tunelovej rúry toho nešťastného tunela Horelica, ktorý určite všetci poznáme. Celkovo tam vychádza približne jedna miliarda eur v rámci tých investičných nákladov. Dopravné, dopravné informácie, čo sa týka kysuckej diaľnice, som teda spomenul. No a máme tu ten posledný úsek, ktorý som navrhol aj do tej prílohy po súhlase a po dohode s ministerstvom dopravy, a to je rýchlostná cesta R4 medzi Slovenskou republikou, teda štátnou hranicou medzi Slovenskou republikou a Poľskom po Kapušany. Čo sa týka tejto rýchlostnej cesty, tak tá je plánovaná v trase východného koridoru od Žešova, teda na poľskej strane, cez hraničný prechod Vyšný Komárnik po Prešov. Samozrejme, že R4 pokračuje aj ďalej od Prešova po Košice cez Milhosť až po Miškovec v rámci siete európskych multimodálnych dopravných koridorov. R4 je súčasťou medzinárodného cestného koridoru Via Carpatia, ktorý spája Baltské more s Egejským morom a Čiernym morom ako najkratšie prepojenie severu a juhu na východnej hranici Európskej únie. Via Carpatia začína v litovskom prístave Klaipeda a pokračuje cez poľské mestá Bialystok, Lublin, Žešov, cez slovenské mestá Prešov, Košice, maďarský Miškovec, Debrecin, v Rumunsku Oradeu, Lugoj, Calafat a Konstanca až po bulharskú Sofiu a Svilengrad s napojením na Istanbul do Turecka až po grécky Solún. Čiže určite ide o veľmi dôležitú cestnú spojnicu medzi severom a juhom Európy. Via Carpatia je jednoznačne veľmi dôležitý a rozhodujúci dopravný koridor, ktorý sa môže stať novou efektívnou spojnicou medzi severnou a južnou Európou, ktorá dokáže integrovať jednotlivé úseky a regióny v rámci Európy. Pre vašu informáciu, ministri dopravy Poľska, Maďarska, Litvy a Slovenska podpísali ešte pred viac ako 16 alebo 17 rokmi 27. októbra 2006 na záver medzinárodnej konferencie, ktorá mala názov Jedna cesta a štyri krajiny, v Lancute Lancutskú deklaráciu. A tá predstavuje základný pilier a základný kameň projektu Via Carpatia. Dňa 22. októbra 2010 bol záujem o spoluprácu na projekte formálne potvrdený aj deklaráciou Via Carpatia ministrami siedmich krajín, čiže Poľska, Litvy, Maďarska, Slovenska, Rumunska, Bulharska a Grécka. Tu vidíte, že aký dôraz dávajú jednotlivé krajiny tomuto úseku. Čiže tu vidíme paralelu, jednak z poľskej strany sa veľmi intenzívnym spôsobom buduje D3, teda ich áčko smerom na slovenskú stranu. My stále máme chýbajúce kilometre, aj keď máme už pripravené finančné prostriedky. To je na tej severozápadnej časti. Potom na tej severovýchodnej časti chýba nám R4, pričom stále sme ešte len v štádiu, že tu diskutujeme o nejakej zmene zákona, aby sme urýchlili prípravu projektovej dokumentácie a prípravu aj dokumentácie na výstavbu Via Carpatia. Pričom už ostatné krajiny už aj 17-18 rokov po podpise takejto zmluvy sa približujú k slovenským hraniciam a majú už pomaly do pár mesiacov, možno pár rok, dva do tohto obdobia, vystavené svoje úseky. A teda ony si už svoje ustanovenia alebo podmienky v rámci tejto medzinárodnej dohody splnia. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Kollár, Boris, predseda NR SR Pán kolega, prosím vás pekne, je dvanásť hodín. Preruším vás. Dorokujeme to o štrnástej. Ale než preruším schôdzu jeden procedurál. Prosím, pán poslanec Cmorej. Svrček, Miloš, poslanec NR SR Ďakujem.