45. schôdza NR SR - 7.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2019-05-17
Poslanec: Gaborčáková, Soňa (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

114. Ďakujem za slovo. Pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, je nás tu pomerne málo, takže ide o návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a zmene a doplnení niektorých, niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v ktorom sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Účelom zákona je najmä ochrana najslabších skupín spoločnosti, a to teda detí, ktoré sú nezaopatrené, neplnoleté alebo sa sústavne pripravujú na povolanie a sú odkázané na pomoc svojich rodičov, ako i rodiča, ktorý sa o takéto dieťa stará sám. V prípadoch neúplných rodín sú tieto deti mnohokrát odkázané na finančnú pomoc druhého rodiča, ktorý ju zabezpečuje práve prostredníctvom tzv. minimálneho výživného. Zákonné výživné však v mnohých prípadoch nepokrýva ani základné potreby dieťaťa, teda vývoj cien, rast životných nákladov a podobne, preto je potrebné výšku minimálneho výživného upraviť, a teda aj minimálne výživné zvýšiť u rodiča teda zmenou percentuálneho podielu, ktorým sa určí minimálna vyživovacia povinnosť rodiča k dieťaťu. Tretina manželstiev na Slovensku končí rozvodom. Vlani bolo u nás uzavretých 31 309 manželstiev a rozviedlo sa 9 618 párov. S rozvodom súvisí aj otázka vyplácania výživného na dieťa. Podľa údajov bolo v roku 2017 vyše 13-tisíc poberateľov náhradného výživného. Toto náhradné výživné vypláca štát za špecifických podmienok v prípade, ak rodič neplatí výživné tomu, komu bolo dieťa zverené do starostlivosti. Ak výživné rodič spätne uhradí, štát si nárokuje na vrátenie náhradného výživného. Štatistiky dokazujú, že takmer 80 % detí je po rozvode zverených do starostlivosti matky, preto prax s neplateným výživným spôsobuje existenčné problémy hlavne u žien. Tie v krajných prípadoch dokonca strácajú strechu nad hlavou. S deťmi sa ocitajú v krízových strediskách a niekedy doslova na ulici. Nehovoriac, že hodnota minimálneho výživného je dnes 28,08 eur. Povedzme si, čo sa z toho príspevku dá pre dieťa uhradiť? Cieľom zákona je aj odbremeniť oprávnenú osobu, ktorá z dôvodu neplatenia výživného povinným je odkázaná na náhradné výživné, ktorej životná situácia je v mnohých prípadoch veľmi zložitá a na pokraji únosnosti. V prípade, ak je výživné od povinného vymožené v rámci exekučného konania, oprávnená osoba musí preddavkovo poskytnuté náhradné výživné vrátiť príslušnému úradu práce, sociálnych vecí a rodiny. Z toho dôvodu sa navrhuje preniesť túto povinnosť na exekútora a už v rámci exekučného konania poukázať preddavkovo poskytnuté náhradné výživné príslušnému úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, čím sa zároveň zjednoduší celý proces. Návrh zákona upravuje ešte tri zásadné otázky týkajúce sa výživného, ktorými sú: - Úprava výšky vyživovacej povinnosti, a to tak, že každý rodič bez ohľadu na svoje schopnosti, možnosti a majetkové pomery je povinný plniť svoju vyživovaciu povinnosť v minimálnom rozsahu vo výške 50 % zo sumy životného minima na nezaopatrené neplnoleté dieťa alebo na nezaopatrené dieťa podľa § 2 písm. c) zákona o životnom minime, t. j. vo výške 46,81 mesačne. - Ďalej je to úprava maximálnej výšky vyplácaného náhradného výživného z 1,2-násobku na dvojnásobok sumy životného minima, t. j. zo sumy 112,33 mesačne na sumu 187,22 mesačne. - Tretia oblasť je zjednodušenie postupov a odbremenenie oprávnenej osoby z vracania preddavkovo poskytnutého náhradného výživného už v rámci exekučného konania, v ktorom bolo vymožené plnenie od povinného, a to prostredníctvom exekútora v exekučnom konaní priamo úradom práce, sociálnych vecí a rodiny. Návrh zákona vyvoláva pozitívne a zároveň aj negatívne sociálne vplyvy a vplyvy na rozpočet verejnej správy. Návrh zákona nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti, na životné prostredie a taktiež nepredpokladá žiadny vplyv na podnikateľské prostredie. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie.