19. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2024-09-19
Poslanec: Jaurová, Zora (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

88. Ďakujem, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, ako som už vlastne avizovala pred prestávkou na hlasovanie, ja by som sa k tomuto návrhu vytvorenia Fondu na podporu cestovného ruchu chcela vyjadriť ako niekto, kto sa už viac ako 20 rokov venuje verejnoprávnym fondom a tomu princípu arm’s length , alebo na dĺžku ruky pri verejných politikách. A pán podpredseda Danko, to ma inak mrzí, že tu nie je, lebo tu pred prestávkou veľmi sugestívne hovoril o tom, že je to najtransparentnejší spôsob podpory. Tak ja by som sa chcela pozrieť trocha podrobnejšie na to, že ako si vlastne v tomto návrhu navrhovatelia predstavujú tú transparentnosť. My sme v tomto pléne celkom dlho debatovali v uplynulých mesiacoch o Fonde na podporu umenia a Audiovizuálnom fonde, čo sú teda tiež verejnoprávne fondy. A ja som sa tu niekoľkokrát z tohto miesta snažila vysvetliť, že čo to vlastne verejnoprávny fond je a čo ten princíp na dĺžku ruky znamená. A že to v skutočnosti znamená alebo jeho zmyslom je vzdialiť rozhodovanie o niektorých veciach od politikov a dať ho do rúk odborníkov. A tento princíp sa teda, pochopiteľne, používa najmä v oblasti kultúry a umenia, vedy, výskumu a podobných oblastí, prípadne iných verejnoprospešných činností, pri posudzovaní ktorých je potrebná vysoká miera odbornosti a zároveň istá miera subjektívneho hodnotenia, lebo v takýchto prípadoch má zmysel takéto fondy vytvárať. Naopak, takéto fondy sa nepoužívajú pri podpore podnikania, pretože zmyslom a cieľom týchto inštitúcií je zvyčajne podporovať verejné politiky a projekty, ktoré trh nedokáže zabezpečiť, a nie podporu podnikania, pretože na podporu podnikania alebo investícií existujú úplne iné právne formy a úplne iné typy fondov, ktoré sa zriaďujú prevažne podľa obchodného práva, lebo to vyplýva z logiky veci. No my tu máme dnes na stole návrh zákona, ktorý teda zavádza niečo, o čom tvrdí, že je to verejnoprávny fond, a ktorý má poskytovať finančnú podporu projektom, ktoré sú zamerané na ekonomickú, environmentálnu a sociálnu udržateľnosť cestovného ruchu aj na rozvoj teda infraštruktúry, ktorá slúži na turizmus a udržateľný rozvoj regiónov. To prakticky znamená, že zmyslom tohto fondu vôbec nie je primárne podporovať nejaké spoločné politiky pre všetkých aktérov v cestovnom ruchu ani destinačný manažment, dokonca ani propagáciu Slovenska ako turistickej destinácie, alebo jednotlivých regiónov, ale zmyslom toho fondu je podporovať primárne podnikateľské aktivity fyzických a právnických osôb, eventuálne ďalších subjektov, ako sú napríklad mestá a obce, krajské a oblastné organizácie cestovného ruchu, či dokonca orgány štátnej správy, čo teda ja osobne považujem za extrémne neštandardné, aby orgány štátnej správy, ktoré sú priamo platené zo štátneho rozpočtu a tvoria jeho štruktúru, čerpali z verejnoprávnych fondov, pretože tam v podstate nie je možné zabrániť dvojitému financovaniu, na čo je európska legislatíva, a je to extrémne neštandardné. Ja som to ešte nevidela napríklad. To, že návrh, samozrejme, neuvádza žiadne alternatívne riešenia ani príklady podobných organizácií či inštitúcií v iných krajinách, alebo akýchkoľvek referenčných projektov a politík, to je už taká tradícia, na ktorú sme si pri tejto vláde zvykli, takže to ani nebudem komentovať. Čo tento fond podporuje? Poskytuje teda podľa toho návrhu zákona finančné prostriedky formou príspevku na projekt. Príspevok na projekt poskytuje na základe výzvy v oblasti podpory cestovného ruchu. Odvoláva sa na § 2 písm. a) zákona o podpore cestovného ruchu. A ten paragraf hovorí, že podporou cestovného ruchu sa rozumejú aktivity smerujúce k zvýšeniu počtu domácich a zahraničných návštevníkov, predĺženiu ich pobytu na území Slovenskej republiky a zvýšeniu ich prínosu pre hospodárstvo. No nehnevajte sa, ale toto je extrémne vágna definícia. Vy ste tu, pán minister, pred chvíľou pri zákone o cestovnom ruchu hovorili, že preto vyškrtávate tie definície investícií, lebo sú definované v tomto zákone. No tam nielenže nie sú definované, ale ten zákon tak vágne hovorí o tom, čo ten fond bude podporovať, že sa do tej definície zmestí prakticky úplne všetko, od, ja neviem, výuky angličtiny pre bačov na salaši v Orave až po postavenie Las Vegas na Muránskej planine, to všetko by ten fond mohol podporovať. A ten zákon ani nestanovuje nejaké typy projektov, ani oblasti podpory a dokonca ani jej vymedzenie v zmysle nejakého efektívneho využívania verejných zdrojov, čo podporuje, čo nepodporuje, a najmä v zmysle prevencie narúšania hospodárskej súťaže, lebo pri tomto fonde, kde sú to podnikateľské subjekty, toto musíme nejakým spôsobom ošetriť. A takisto nestanovila ani žiadne priority podpory, čo vám vlastne aj vytkli niektorí, niektoré subjekty v medzirezortnom pripomienkovom konaní. Z môjho pohľadu podľa toho, jak je zákon napísaný, môže ten fond dať prakticky peniaze na čokoľvek a prakticky komukoľvek. Zároveň ani zo zákona, ani z predkladacej správy nie je jasné, ako sa bude líšiť činnosť tohto fondu napríklad od tej dotačnej schémy ministerstva športu a cestovného ruchu, o ktorej sme hovorili pri tom predošlom zákone, pretože súčasné znenie obidvoch zákonov nijako to nevylučuje, to dvojité financovanie, čiže dvojité financovanie znamená, že štát dáva dvakrát na tú istú vec peniaze, pretože tento zákon nikde nevysvetľuje, prečo sú potrebné obidve tieto schémy, prečo potrebujete aj dotačnú schému na ministerstve, aj Fond na podporu cestovného ruchu. A možno sú potrebné, ja neviem, lebo ste to v tej dôvodovej správe nenapísali a nedoložili ste ani ako keby definíciu tých deliacich línií medzi tými dvomi schémami, čo napríklad pri eurofondovom programovaní je povinná doložka, bez ktorej vám neschvália eurofondové schémy, hej, tá doložka o deliacich líniách, takže to by tomu veľmi pomohlo, lebo možno by som tu nemusela toto všetko rozprávať, lebo by ste nám to vysvetlili. A takisto nie je jasné ani to, aký bude vzťah tohto fondu k organizácii Slovakia Travel, ktorý, jej zmyslom je tiež rozvoj cestovného ruchu, resp. aký bude jeho vzťah vôbec k politikám na propagáciu Slovenska ako turistickej destinácie, pretože ja som teda urobila tú prácu, ktorú ste vy neurobili, a vyhľadala som si podobné organizácie v zahraničí, a ony všetky sú organizácie, ktoré sú primárne organizácie typu Slovakia Travel, ktoré propagujú tú destináciu, a popri tom majú nejaké dotačné schémy, ktorými podporujú ten cestovný ruch, ale tam to dáva zmysel, lebo je to súčasť nejakých komplexných politík. (Reakcia navrhovateľa.) Majú. Aj majú ministerstvá. V každom prípade, však určite mi odpoviete na tie otázky, v každom prípade z môjho pohľadu najproblematickejšie na tomto návrhu je vlastne to, ako je ten fond riadený a spravovaný, čiže konkrétne ako má definované svoje jednotlivé orgány, lebo túto časť považujem naozaj za najbizarnejšiu v tom návrhu. Na prvý pohľad je všetko úplne štandardné, orgánmi fondu sú správna rada, dozorná rada a riaditeľ, ale, tak ako som už tu ixkrát povedala, nie je podstatné, ako sa veci volajú, ale ako sú definované. A správna rada, teda podľa vášho zákona, je najvyšším orgánom fondu, riadi jeho činnosť, rozhoduje prakticky takmer o všetkých záležitostiach v rámci tohto fondu, schvaľuje základné dokumenty a schvaľuje aj princípy dotačnej činnosti, ale najmä, schvaľuje samotné poskytovanie príspevkov na projekty. Na projekty do päť mil. eur, na projekty nad päť mil., teda tie musí schváliť vláda, čo ma tiež prekvapilo, že fond, ktorý má dohromady 20 mil. bude udeľovať aj peniaze na projekty viac ako päť miliónov, čo mne príde nie veľmi efektívne nastavenie, lebo v skutočnosti podľa tohto by mohol ten fond všetkých 20 mil. dať niektorý rok na jeden projekt. Správna rada teda má deväť členov, to už hovoril o tom tu pán kolega Hlina. Ja teda musím povedať, že ja nesúhlasím s tým, že ľudia v týchto správnych radách by nemali byť platení, to je podľa mňa veľmi zlá prax. V každom prípade správna rada má teda deväť členov, ktorých vymenúva a odvoláva minister cestovného ruchu a športu. Predsedu a jedného člena vymenúva a odvoláva bez návrhu, jedného člena na návrh predsedu vlády a zvyšných na návrh organizácií, pričom taxatívne sú vymenované len tri organizácie a zvyšné tri organizácie sú len opísané činnosťou, čiže len približne, čo by to mohlo byť, čo je opäť veľmi, veľmi vágne. A takéto definície dávajú, samozrejme, obrovský, ak nie nekonečný priestor na svojvoľné rozhodovanie ministra pri menovaní tých ľudí. Podľa mňa podľa tohto zákona môže minister vymenovať prakticky kohokoľvek, o kom sa rozhodne, že v tej rade má byť, a to nielen preto, že môže si vybrať vlastne, ale ja vďaka tomu, že napríklad tie podmienky na vymenovanie do správnej rady, ktoré považujem teda tiež za mimoriadne zaujímavé a neštandardné, hovoria, že na to, aby ste boli do tej rady vymenovaný, stačí, aby ste mali trvalý pobyt v Slovenskej republike, spôsobilosť na právne úkony a aby ste boli bezúhonný. Čiže nie je tu požadovaná žiadna odborná prax ani vysokoškolské vzdelanie, ani prakticky žiadna kvalifikácia. Za zmienku v tejto súvislosti stojí napríklad aj to, ako zákon definuje nezlučiteľnosť funkcií, pretože napríklad oproti zákonu, trebárs zákon o Fonde na podporu umenia, medzi nezlučiteľné funkcie napríklad nepatrí predseda samosprávneho kraja, primátor a starosta. Čiže v zásade, keďže títo všetci, mestá, obce, župy sú zároveň prijímateľmi alebo žiadateľmi oprávnenými z tohto fondu, v podstate umožňuje v princípe ovplyvňovať rozhodnutia v prospech vlastných záujmov. A čiže keď to tak zhrniem, tak o tom zložení správnej rady, ktorá robí všetky rozhodnutia, lebo prídeme ešte k tomu, že čo robí riaditeľ, ale ten prakticky nemá žiadne kompetencie, on je len taký administrátor toho fondu, a o zložení správnej rady rozhoduje výlučne minister a môže do nej menovať prakticky kohokoľvek. Navyše priamo menuje jej predsedu, čo je tiež neštandardné, lebo zvyčajne si predsedu volí správna rada a ten predseda má, samozrejme, štatutárne právomoci. A to, samozrejme, ešte stále nie je všetko, pretože minister dokonca menuje aj predsedu dozornej rady, ktorá má kontrolovať tú správnu radu a dohliadať na dodržiavanie zákonov a predpisov fondu. Tam potom ešte tí zvyšní dvaja členovia dozornej rady sú, môžu byť teda na, mali by byť na návrh ministerstva financií a NKÚ, ale zase je možnosť ich nominovať bez návrhu, ak tieto inštitúcie nikoho nenominujú v nejakom čase. Ako som už spomínala, riaditeľ je síce výkonný orgán fondu, ale v podstate len zodpovedá za každodennú administratívu a technickú činnosť fondu. Vykonáva to, čo mu povie správna rada, čiže nemá žiadne reálne kompetencie. Ten fond má teda aj odborné komisie, ktoré posudzujú žiadosti, čo, mimochodom, je zmyslom tých verejnoprávnych fondov. Akože tie komisie je to, čo z toho fondu robí verejnoprávny fond, hej. Ale tie menuje, hádajte kto? Predseda správnej rady, čiže nie nejakí ľudia z toho prostredia ani nič také a ich stanoviská, samozrejme, vôbec nie sú záväzné, pretože správna rada môže rozhodnúť inak, ako im komisie navrhli. A teda aby toho nebolo dosť, tak ten zákon navyše umožňuje – a to tam som sa už úplne stratila –, aby predseda odbornej komisie bol zároveň členom správnej rady, ktorá rozhoduje o financovaní. Kolegyne a kolegovia, ako ja môžem takto pokračovať, ale toto je tak neuveriteľný galimatiáš vnútorných právomocí v tom fonde, aký som ja naozaj ešte nevidela v nejakom návrhu. A my sme tu už pri tom zákone o FPÚ debatovali o tom, že pri týchto fondoch existuje taký trojuholník vzťahov medzi správnou radou, riaditeľom a odbornými komisiami a ten trojuholník je určený na to, že aby ten fond fungoval, tak v ňom musia byť vyvážené kompetencie a zodpovednosti jednotlivých subjektov, ktoré sa navzájom kontrolujú, a nikto nemá príliš veľa moci. Toto z toho fondu vytvára verejnoprávny fond, hej. A upozorňovala som vašich kolegov, ktorí tu teda robili tie fantastické novely tých iných fondov, že ak sa táto rovnováha naruší, tak sa úplne stráca verejnoprávny charakter tej inštitúcie a v zásade aj zmysel jej existencie, pretože v tomto modeli, ktorý ste navrhli, minister vymenuje aj tých, čo rozhodujú, aj tých, čo ich kontrolujú, aj tých, ktorí hodnotia, a vlastne to môže byť ktokoľvek, kto koho chce, a bez akejkoľvek kvalifikácie. Nie je v tomto modeli vôbec jasné, kto za čo zodpovedá a na čo tam vlastne je, jasné je iba jedno, že nakoniec aj tak o všetkom rozhoduje minister. A ja už som tu hovorila, že proste my keď nazveme nejakú inštitúciu verejnoprávna, tak to nie je, to z nej verejnoprávnu nerobí, z nej robí verejnoprávnu to, ako je dizajnovaná a že je dizajnovaná na tú dĺžku ruky. Lenže v tomto návrhu nie je žiadna dĺžka ruky, ktorá by bola dlhšia ako tá ministrova ruka, ktorá to tam všetko ovláda. A, a to je zaujímavé, že túto ruku, ktorá sa takto vykradne mimo ministerstva, nebude navyše tým pádom vôbec nikto kontrolovať. A môžte argumentovať ako viackrát predtým vaši kolegovia tým, že minister má mať kontrolu, lenže v tomto modeli neexistuje vôbec žiaden dôvod, prečo by táto dotačná schéma mala byť vyňatá do samostatnej akože verejnoprávnej inštitúcie. Že prečo si, pán minister, nenecháte tú schému na ministerstve pri tých ostatných dotačných schémach, keď ju aj tak chcete úplne komplet kontrolovať spôsobom, ktorý podľa mňa nie je štandardný ani pri tých interných dotačných schémach ústredných orgánov štátnej správy? Že nie je to náhodou preto, lebo existuje nejaká nádej, že vo verejnoprávnom fonde je predsa len väčšia voľnosť pri nakladaní s prostriedkami, a snažíte sa takto obísť pravidlá hospodárenia s verejnými zdrojmi, lebo ja iný dôvod na to nevidím pri tomto nastavení toho fondu. A ako som tu už povedala pred tou prestávkou, ja by som úprimne, lebo ja si myslím, že je strašne dôležité podporovať cestovný ruch, a ja si dokonca na rozdiel od iných kolegov viem predstaviť, že dokonca aj formou fondu, aj keď je to problematické, lebo je to podpora podnikania, ale viem si to predstaviť. V každom prípade... Takto to proste, že keď chcete robiť zákony o verejnoprávnych fondoch, mali by ste si naozaj naštudovať aspoň základné medzinárodné štandardy pre verejnoprávne inštitúcie. Nájdete ich v usmerneniach OECD, OSN, Rady Európy a všetky hovoria o tom, že jedným z najdôležitejších prvkov riadenia verejnoprávnych inštitúcii je zabezpečenie nezávislosti ich vedenia od priameho vládneho vplyvu. Vy robíte presný opak. Zároveň tam je presné usmernenie, ako majú vyzerať správne rady, manažment, to už ani nemám čas to tu rozoberať, a všetko toto sme tu už ixkrát spomínali napríklad v debate o STVR a momentálne sa potvrdzuje, že sme mali pravdu, pretože napríklad komisárka Jourová spochybňuje ten systém v STVR a hovorí, že to nespĺňa kritériá verejnoprávnosti. A to isté sa môže stať s týmto fondom, pretože naozaj to, ako ste ho navrhli, je opakom týchto štandardov, a podľa mňa to môže mať za následok aj problémy pri schvaľovaní schém štátnej pomoci v tom fonde, pretože tie sa riadia európskym právom, a to je v oblasti hospodárskej súťaže absolútne nadriadené slovenským zákonom. Bohužiaľ, ako z môjho pohľadu z toho zákona trčí snaha vytvoriť proste paralelnú politicky ovládanú schému, z ktorej je možné financovať čokoľvek, čo si v centrále SNS odsúhlasíte. A ja vám nebudem dávať znova ten príklad, že predstavte si, že po voľbách to preberie niekto z Progresívneho Slovenska, pretože viem, že dovtedy už chcete mať tie peniaze rozdelené. Musím skončiť. Ďakujem.