88. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2023-03-22
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

56. Ďakujem pekne. Ja využijem teda tú možnosť, že som predkladateľ a môžem sa znovu prihlásiť do rozpravy... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR Spravodajca. Viskupič, Marián, poslanec NR SR Pardon, spravodajca. Áno, spravodajca som, hej. (Reakcia z pléna.) Božechráň, dobre. (Povedané so smiechom.) No každopádne chcem teda vo väčšom časovom rozsahu a pokúsim sa teda ešte nejaké veci vysvetliť a hlavne skúsiť odpovedať. No odišiel síce Milan Kuriak, ale nevadí. Ďakujem za jeho príspevok, bol (reakcia z pléna), dobre, každopádne bol jediný, kto teda z diskutujúcich dokázal teda odpovedať na tú otázku, že prečo, teda čo sú tie argumenty, aby sme pre tento rok dali ten príspevok vyš... pardon, proste sadzbu k príspevku vyššiu ako vlani, hej. Aby to bolo viac ako tých 55 vlani. No dobre. Odpoveď znela, že teda lebo vlani bol nízky. Okej. A teraz začnem teda, začnem teda kolegom Kuriakom. No prečo. Ja vám poviem, prečo sa celá strana SaS snažíme vždy zastávať ekonomiky, snažíme sa zastávať podnikateľov, firiem a aj ich zamestnancov, samozrejme. Pretože hodnotu najprv treba vytvoriť a až potom je ju možné rozdávať. Áno, úloha štátu je, samozrejme, pomáhať najzraniteľnejším, pomáhať núdznym, zabezpečovať, samozrejme, dôchodky a všetky tieto veci. Samozrejme. Ale najdôležitejšie a to prvé, najprv tá hodnota nejaká musí byť, najprv ju musia firmy vytvoriť, potom im ju štát môže zobrať a potom ju môže rozdávať. A to isté proste. Ľudia, ak pomáhame ľuďom, proste treba pomáhať aj tým, ktorí ich zamestnávajú, pretože to, to, to je to zamestnanie, to je, kde sa vytvárajú zasa ďalšie dane a zasa ďalšie odvody. A tie zasa potom už môže štát rozdeľovať. No čísla. Je to také, že rozprávame, rozprávame, ale k tým číslam sa vlastne nejak veľmi nikto z nás nedostal. Tak len aby sme vnímali, že koľko je to, čo sme to už dvakrát obaja povedali vlastne, ako sa ten výpočet toho primeraného zisku počíta, čiže priemerné zisky alebo teda zisk za každý rok deleno štyri zvýšený o 20 %. No tak ten Slovnaft vlastne mal ten priemerný zisk cca okolo 72-73 euro, no a po zvýšení o tých 20 %, takže ten, ten základ, ktorý teda im akože nechávame akože ten primeraný zisk, z ktorého majú všetko riešiť, je teda z toho výpočtu 90 miliónov euro, hej, 90. Nechávam na posúdenie, či je to veľa, alebo málo. Proste je to, je to 90. No a teraz plus-mínus čísla. Takže ten hospodársky výsledok Slovnaftu, tak ako sme obaja spomenuli alebo teda bolo povedané, bol skutočne mimoriadny v roku 2022 a bol približne jedna miliarda eur, hej, jedna miliarda eur a teda ako to dopadlo. Takže dopadlo to tak, že asi nejakých 500-520 miliónov štát zobral s tou 55-percentnou sadzbou odvodu, hej. Zobral 520 a, samozrejme, ešte Slovnaft platí aj korporátu daň, keďže náklad vlastne ten solidárny príspevok je zdaniteľný náklad, takže to sa odpočíta a potom teda z toho zvyšku ešte platí Slovnaft normálnu klasickú korporátnu daň, čo bolo ďalších 100 miliónov. Už teraz mávnem rukou, nebudem vypočítavať mimoriadny odvod. A celé teda je, že Slovnaft zaplatil alebo zaplatí, lebo však to sa ešte len udeje, plus-mínus, ešte tie hospodárske výsledky nie sú úplne, úplne teda jasné, okolo 620 miliónov eur, hej. To len aby sme vnímali, že štát teda považuje za ten štandardný zisk, ktorý má Slovnaft mať, je 90 miliónov, hej, zaplatil štátu asi, asi tých 620 miliónov a áno, samozrejme, keďže ten rok bol mimoriadny, niečo tomu Slovnaftu zostalo viac ako ten bežný zisk. Áno, niečo im zostalo. Len, prosím, vnímajte. Ešte raz. Proste ten štát zobral Slovnaftu vlani 620 miliónov eur. Buďme radi. Áno, bolo z čoho, mali super výsledok, ale to nie je že nejaká časť. To je zásadné, zásadné množstvo a porovnajte si to s tým, čo teda považujeme, že teda je normálne, normálny zisk, hej. 90 miliónov, hej. To, prosím, fakt akože vnímajme to takto. A teraz, teraz si zoberte, že teda by sa teraz už úplne, že ideme že maľovať čísla, tak keby sa to isté podarilo Slovnaftu v roku 2023, to znamená, že ich hospodársky výsledok na konci roka bude jedna miliarda eur, odpočítate 90 miliónov, zostane 910 a z toho im chcete zobrať 90 %, čo je nejakých 820 miliónov eur. 820 miliónov eur z výsledku jednu miliardu, hej. Plus ešte nejaká už potom v tom prípade že drobná korporátna daň, lebo tam už neni veľmi z čoho. Takže len teda, aby to akože že bolo namaľované, tak ak ten Slovnaft v tomto roku vytvorí miliardu hospodársky výsledok, no tak ten štát mu chce zobrať cca 900 miliónov. Nechávam na posúdenie, nejdem hodnotiť, či sa to zdá niekomu veľa, málo alebo primerane, ja len, aby sme tie čísla, lebo tie percentá znesú všetko, aby sme to akože dávali do nejakej tej reality. Ešte raz, samozrejme, modelujem, hej, prípad, že by sa tomu Slovnaftu podarilo urobiť rovnaký hospodársky výsledok ako vlani a teda plus parametre, ktoré im chce tuto kolega Kremský vlastne namaľovať, že teda 90-percentnú sadzbu. Takže ešte raz. Štát si zoberie z jednej miliardy asi 900 miliónov. Toto všetko by ešte mohlo byť v poriadku, veď sú krajiny, kde je vysoké daňové zaťaženie, ale, a možno by to tie firmy aj chápali, ak by videli na tej druhej strane niečo, ale teraz, a ja to použijem, aj keď sa to kolegovi nebude páčiť, áno, Igor Matovič, a to zhodou okolností ja som bol v tej relácii s ním, to jasne povedal, že jeho finančné krytie výdavku 500 euro na jedného voliča, čo teda môže byť v najhoršom prípade 2,2 miliardy eur, nech to je 1,5 miliardy, 1,7, na to chce použiť napríklad aj výnos z tejto, z tohto solidárneho príspevku. A teraz to má dve konotácie. Prvá je tá, že teraz si predstavte, že ste tou spoločnosťou, že ste jej zamestnancami, že ste jej dodávateľmi, čímkoľvek a dobre teda, tak ste pomohli krajine, vzdali ste sa obrovskej časti zisku a teraz tak nejak dúfate, že to tá krajina nepreje, že za to spraví nejakú investíciu, že možno bude lepšia cesta, lepšia, ja neviem, železnica, čokoľvek alebo sa to skutočne použije na pomoc tým fakt zraniteľným a chudobným, ktorí to najviac potrebujú, no ale, Marek, prikyvuješ, ale keď sa to použije na to, že každému, kto pôjde voliť, dáš 500 euro, tak to nie je vôbec ani efektívne, ani hospodárne vynakladanie verejných zdrojov. Marek, ty ich nepotrebuješ, aj tvoja výplata, aj výplata nás tu všetkých je úplne že v poriadku. Takto sa nemôžu verejné zdroje používať a ešte raz, ako sa proste ten Slovnaft cíti, keď tie peniaze budú takto akoby ako prejedené, rozhádzané akokoľvek. No a potom je tu ešte jedna vec, ktorá zasa vyplýva, a teraz sa vráťme úplne na začiatok, z nariadenia Európskej únie, ktorým sa toto celé zaviedlo, a tam, kto si dá tú námahu a prečíta si to, tak tam je normálne napísané, že na aké, aké proste veci to môže byť použité, hej. A tam, samozrejme, je napísané, že áno, môže to byť napríklad na pomoc občanom v súvislosti energetickou krízou alebo teda na ďalšiu pomoc pre zraniteľných. No jednoducho má to byť na nejaké efektívne, efektívne veci, ktoré, samozrejme, súvisia nejak s tou energetickou krízou. No neuveríte, ale to, že by sa malo každému občanovi dať za jeho účasť na voľbách, proste také niečo tam nie je. Čiže ešte aj to je, to je level, ktorý je tam. Samozrejme, na toto je odpoveď, peniaze nemajú mašličky a, samozrejme, a ja pevne verím a som inak strašne rád, že pán kolega Kremský povedal, že ten návrh pána Matoviča proste neprejde alebo teda má vysokú šancu neprejsť. Čiže ja som toto v podstate rád, toto ja zasa ďakujem, že teda pán kolega Kremský má zmysel pre realitu a aj jemu sa zdá, že rozdať teda každému občanovi tejto krajiny za účasť vo voľbách 500 euro nie je úplne tým najlepším nápadom. Hej. Takže toľkoto ešte a komu som ešte neodpovedal. Áno. Peter Kremský. Čiže Slovalco, áno. Slovalco, samozrejme, neodišlo, zastavilo výrobu, pokiaľ viem, hovoril som o zastavení výroby. Čiže Slovalco zastavilo výrobu primárneho (reakcia z pléna), Peťo, veď máš možnosť faktickej, prosím, veď zareaguj faktickou. Slovalco zastavilo výrobu primárneho hliníka. Zastavilo. Slovalco pokračuje vo výrobe sekundárneho hliníka, to znamená recyklácie, súhlasím, robia. Zároveň áno, Slovalco má to šťastie, že Slovalco má šancu a do nejakého času aj schopnosť vlastne tú výrobu obnoviť, aj to je pravda, len už nie je úplne pravda to, že teda vlastne Slovalco skončilo len kvôli vysokým cenám energií. Ono tam je ešte ten ďalší level, ktorý tu voláme, a to je proste ten envirofond a to, že Európa dáva nejaké pravidlá a dáva možnosť, aby aj tým najväčším producentom emisií, tí, ktorí vlastne napĺňajú ten envirofond, nejaké financie vracali. A toto je to, toto Slovensko nerobí a koniec-koncov dodnes, ak ma pamäť neklame, sme ešte o tom nerozhodli. Takže tá fabrika jednoducho ona potrebovala nejakú podporu v tých rastúcich cenách, však to malo nejakú nábehovú krivku a keby sa to bolo do nejakého momentu stalo, tak tá fabrika by si bola dokázala kúpiť tú energiu za rozumnú cenu. Jasné, že keď sa to dostalo do stavu, že teda tá podpora tam nebola, rozhodnutie nebolo a teda už stála spotová cena energie 300 euro, samozrejme, za takých cien energií sa nedá vyrábať hliník. To sa zasa zhodneme aj, aj s kolegom Kremským. Ale k tomu nemuselo dôjsť. Toto je to, čo ja hovorím, to všetko má nejakú tú cestu. Ja som hovoril, že o ceste Slovnaftu, ktorá vyzerá ako Slovalco. Ja nehovorím, že Slovnaft v polroku skončí, ale to všetko má nejaký vývoj. Veď to, že Slovalco skončí, sa rozprávalo takmer dva roky, keď proste nedokáže štát im pomôcť. Toto si treba všetko uvedomovať. Tie veci nie sú len my dneska rozhodneme, zajtra to má nejaký vplyv a pozajtra už je iný deň. To všetko má nejaký vplyv a je to kvapka ku kvapke a potom to robí to, že je Slovensko nedôveryhodná krajina pre investorov, to, že skôr investor má tendenciu skôr odísť ako prísť. Toto sú fakt akože veľmi, veľmi problémové veci. Ešte áno, áno, kolega Suja tiež už odišiel, takisto však ďakujem. Povedal veci, s ktorými súhlasím, ale povedal tiež akože absolútne vytrhnutú a nepravdivú vetu smerom k nášmu predsedovi, minister hospodárstva a náš predseda v žiadnom prípade nehovoril takéto niečo. Práve opačne. Robil maximum pre podporu ekonomiky, pre podporu existujúcich investorov, pre príchod nových investorov a práve do najmenej rozvinutých častí našej krajiny na východ. Takže s týmito slovami pána Suju jednoznačne musím nesúhlasiť a toto je realita. Veľmi pekne ďakujem za pozornosť.