53. schôdza NR SR - 9.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-06-30
Poslanec: Zajac, Pavol (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

41. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán minister, pán spravodajca, dámy a páni, som celkom rád, že teraz iní vládni poslanci niečo vybavujú u pána ministra, lebo pred chvíľou, keď ako doňho pomerne dosť intenzívne hučal pán vládny poslanec Blaha, tak som mal strach, že doňho bude hučať nejakú marxistickú ekonomickú teóriu juhoamerického typu, a to by som sa teda veľmi obával. Ale teraz vážne. Dámy a páni, aj keď som poslancom ešte len tri roky, pravdupovediac, vždycky ma trochu prekvapí, že keď je návrh štátneho rozpočtu vždycky na jeseň, tak je okolo toho veľký záujem, veľký záujem poslancov, hlavne opozičných, samozrejme, médií, veľa sa to rozoberá tento návrh, a pritom je to vždycky plán, dalo by sa povedať zbožné prianie vlády, ktoré síce vychádza z určitých výpočtov, ale ako to dopadne, to je vtedy ešte len taká chiméra. A, naopak, keď je štátny záverečný účet, ako dneska máme ho predložený, tak ten štátny záverečný účet nevzbudí nejakú veľkú pozornosť verejností ani médií, odborníkov, pravdupovediac, ani poslancov Národnej rady. Pritom ešte raz zopakujem, návrh štátneho rozpočtu je nejaký plán, to, čo by vláda chcela, minister financií čo by chcel, ako si to predstavuje. Štátny záverečný účet sú tvrdé čísla, tvrdé dáta. Pamätám si svojho času ešte za blahej pamäti za vlády Vladimíra Mečiara, keď minister financií pán Kozlík si dovolil povedať, že čísla sa nedajú oklamať, hlavne keď je nejaký záverečný účet, to je ako v reštaurácii. Príde čašníčka, spočíta to, darmo budete hovoriť, že sa vám to nepáči, proste toto je účet záverečný a takto vyzerá aj štátny záverečný účet. Nechcem ho zhadzovať, samozrejme, tieto dáta, ktoré sme dostali, ale je to tak. Pán minister tu vo svojom úvodnom slove povedal základné údaje. Základným údajom je toho, ako táto republika, my všetci ako sme hospodárili. Na prvom mieste, samozrejme, vláda, ktorá to má v rukách, má jasnú väčšinu v pléne Národnej rady, tak ten výsledok je taký, že sme urobili schodok 2 156 mil. Niekto to môže nazvať stratu, ak by to hovorilo o nejakej firme, a urobili sme tento schodok už 21 rokov po sebe, od kedy je, odkedy vznikla Slovenská republika, za všetkých vlád Slovenská republika robí každý rok schodok, to znamená stratu. Skúste si to predstaviť u vás v rodine, že by ste 21 rokov robili len stratu, alebo pán Bublavý napríklad na obci, ak by mal 21 rokov po sebe robiť deficit, stratu, schodok, no neviem, ako, ako by tá obec fungovala a ako by taká rodina dokázala vyžiť. Ale to urobili všetky vlády, samozrejme, aby som bol korektný, a zvýrazňujem to preto, lebo žijeme v mesiacoch, v týždňoch, keď skoro každý týždeň pán premiér alebo pán minister ohlásia, že sa nám podarí toho roku, teda daňová prognóza hovorí o tom, že vyberieme viacej daní, ale aj minulého roku už boli takéto optimistické vyjadrenia. Vyberieme viacej daní, preto môžeme to vrátiť ľudom v rôznych podobách. Najlepšie vláde sa to páči baliť do takýchto balíčkov, lebo to sa marketingovo dobre predáva, blížia sa voľby, samozrejme, no tak to zabalíme do balíčkov a hurá ľudom to môžeme vrátiť. Preto zvýrazňujem ten schodok. My sme urobili stratu. My aj keď je o niečo lepší výber daní, vždycky robíme túto stratu. Ďalej tu bolo spomínané rast HDP. Teda ešte aby som sa vyjadril ku schodku. Ten schodok je vyšší o 0,23 %, ako bol plánovaný, a je vyšší o 0,24 % ako v roku 2013. To znamená, ten schodok je vyšší ako predchádzajúci rok a je vyšší, ako bol naplánovaný. Rast HDP, rast ekonomiky HDP 2,4 %. Pánboh zaplať zaňho. Aj napriek tomu, čo robí vláda alebo skôr nerobí. Z môjho pohľadu vláda nič neurobila za tri roky pre zlepšenie podnikateľského prostredia. Aj vďaka tomu ekonomika narástla 2,4 % a je to aj vysvetlené, rast domáceho dopytu, rast ekonomiky v eurozóne, ktorý sú naši, ako keďže sme importná krajina, čo sa týka hospodárstva, tak tam sa ekonomika hýbala, domáci dopyt sa zvýšil a toto pomohlo na rast našej ekonomike. Ale vláda tomu nenapomohla nijako. Ja som nezaznamenal žiadne opatrenia systémové vlády v tom, aby tu podnikateľské prostredie bolo lepšie. Áno, vláda občas napomáha určitým mecenášom, oligarchom, aby sa im darilo viacej, niekoľkokrát sme to už spomínali. Typickým príkladom je Váhostav, súkromná firma, ktorú vlastní pán Široký, tak tá nevyplatí svojich subdodávateľov a vláda vyplatí za túto firmu dlhy. Nižšia miera nezamestnanosti, 11,6 %. Myslím si, že aj toto, tento rast ekonomiky napomohol tomu, že sa znižovala nezamestnanosť. A toto všetko súvisí aj s výberom daní, ktorého by som sa chcel dotknúť. Dovolím si to porovnávať, všetky tieto výbery, daní s rokom 2013, so skutočnosťou z roku 2013, aby som nehovoril o tom, čo si vláda naplánovala, ale toto, čo sa reálne v roku 2013 vybralo a čo sa vybralo v roku 2014. Tak je tu nárast pri DPH 180 mil., spotrebné dane 33, príjmy fyzických osôb plus 24, príjmy právnických osôb, pán minister, to ma prekvapilo, veľmi ma to neprekvapilo, ale príjmy fyzických osôb, teda dane z príjmov právnických osôb pokles o 86 mil. oproti roku 2013. Pán minister, chcem sa spýtať, tak rast ekonomiky, domáci dopyt vyšší a dane z príjmov právnických osôb nižší o 86 mil. oproti 2013. Niečo tu, niečo tu nehrá. Mimochodom, ako ja budem vždycky ako pána ministra financií aj vládu chváliť za prísnejší, lepší výber DPH, napríklad kontrolu vratiek, karuselové podvody, proti ktorým aj táto vláda má určité úspechy. Predpokladám, že to sa podpísalo pod lepší výber DPH, ale ja si myslím, že aj ten vyšší domáci dopyt, tá domáca teda spotreba napomohla lepšiemu výberu DPH a to sa podpísalo podľa mňa spolu s nižšou nezamestnanosťou pod príjmy fyzických osôb. To znamená, dane z príjmov fyzických osôb a DPH súvisia so zvýšeným domácim dopytom a s nižšou nezamestnanosťou. Áno, čím viacej ľudí bude pracovať, tým viacej štát, finančná správa vyberie na daniach z príjmov fyzických osôb. A súvisí to, samozrejme, aj so spotrebnými daňami, pretože domáca spotreba, to, čo si ľudia kúpia, tým pádom platia aj spotrebné dane. Keď hovoríme o náraste príjmov DPH, o lepšom výbere DPH, rád by som sa pozastavil pri efektívnosti výberu DPH. Podľa mojich informácií ešte vždycky výber z dane z pridanej hodnoty nie je na úrovni ani roku 2006, ani na úrovni roku 2006. Toľko k daniam. Krátko by som sa dotkol výdavkov rozpočtových organizácií a z môjho pohľadu to veľmi úzko súvisí s reformou ESO. Pán minister, vláda tu hovorí tri roky, najčastejšie síce pán minister vnútra pán Kaliňák o zásadnej reforme ESO, o efektívnej verejnej správe, ktorá nám pomôže znížiť výdavky. Ja som našiel údaje zase oproti roku 2013, mzdy a platy zamestnancov rozpočtových organizácií oproti roku 2013 vyššie v roku 2014 o 78 mil. Tovary a služby rozpočtových organizácií vyššie o 161 mil. Zamestnanci rozpočtových organizácií - nárast v roku 2014 plus 1 971 zamestnancov. Dámy a páni, o akom ESE tu hovoríme? Vyššie výdavky na mzdy, 78, vyššie výdavky na tovary a služby, 161 a vyšší počet zamestnancov v rozpočtových organizáciách verejnej správy o 1 971. Aká reforma ESO? Keď tu máme nárast výdavkov aj zamestnancov, čo je logicky viacej zamestnancov, viacej výdavkov. Reforma ESO neexistuje a je jako Yeti, o ktorej sa strašne veľa hovorí, ale nikto ju nevidel. Aspoň v týchto tvrdých číslach, ktoré máme pred sebou, to tak nie je. Lebo v opačnom prípade by výdavky na mzdy, na tovary, služby, ale aj na počet zamestnancov musel klesať, a nie stúpať. Tretia oblasť, ktorej sa chcem dotknúť, sú eurofondy. Ak by som veľmi mal byť stručný, tak poviem, že čerpanie eurofondov v roku 2014 je jedna veľká katastrofa. Jedna veľká katastrofa. Vláda naplánovala čerpanie eurofondov na úrovni 3 173 mil. Skutočnosť 1 265 mil., čo je 39 % plnenie z toho, čo bolo naplánované. Aj keď viem, že všetky eurofondy nemá v rukách vláda, ale ona nastavuje systém, ona robí si plánovanie. Pri rozpočte na konci roka 2013 vláda naplánovala tie 3 173 mil., plnenie 1 265 mil., 39 % plnenie. A, dámy a páni, ak si očistíme eurofondy od pôdohospodárskych fondov, ktoré predsa len fungujú trochu inak ako, ako zvyšok eurofondov, a zoberieme si len druhé programové obdobie, to je to, čo vlastne v roku 2014 malo aj skončiť, ale je ešte predĺžené do konca roka 2015, tak tam bol plán 1 359 mil., plnenie 447 mil., 32 %, 32 % plnenie. Tam máme napríklad aj, aj infraštruktúru, Operačný program Doprava. Ja som to tu veľakrát hovoril, ale ja to tu musím zopakovať. Ak by diaľnica D1 bola realizovaná z PPP projektov, ktoré podpísala ešte prvá vláda Roberta Fica v roku 2010, čo by sme čerpali, aké by bolo čerpanie v tom druhom programovo období? Ja nechcem ísť do podrobností, ale vedel by som to vyčísliť, koľko z tých 447 mil. tvorí výdavky, ktoré súvisia s výstavbou D1 cez eurofondy, tak ako to spustila vláda Ivety Radičovej. Ak by toto tam nebolo, ak by sa to čerpalo, teda stavalo cez PPP projekty, tak to čerpanie by bolo úbohé. Aj tak je úbohé, 32 % oproti tomu, čo si vláda naplánovala. Dámy a páni, tretie programové obdobie, to, ktoré vlastne minulého roku začalo, vláda naplánovala 270 mil. Vie niekto z prítomných poslancov, aká bola čerpanosť v roku 2014? Nula, nula, to sú tie tvrdé čísla. Aj pán minister, aj vláda, aj my všetci by sme si asi priali, aby sme už v tom prvom roku mali aspoň nejakú čerpanosť, ale tam je nula. Takto začíname programové obdobie. To znamená, druhé programové obdobie bez poľnohospodárskych fondov, ktoré to zachraňujú, celkovo to zachraňujú, lebo tam oproti plánu 667 mil. je skutočnosť 505 mil. Takže celkové plnenie 39 %, tretie obdobie nula, druhé obdobie bez poľnohospodárskych fondov 32 %. Preto som si dovolil hneď na úvod povedať, že eurofondy a ich čerpanosť je jedna veľká katastrofa aj podľa týchto tvrdých čísel. Vieme o tých problémoch, ktoré sú ohľadom eurofondov, že sú operačné programy, ktoré sú zastavené, sú tu korekcie, ktoré, ktoré nám Brusel udelil, Slovensku, ale aj preto bola aktivita opozičných poslancov aj na finančnom výbore, aj v pléne Národnej rady, kde sme sa snažili, aby v tomto poslednom v roku 2015 sa urobili určité opatrenia, aby táto katastrofa z roku 2014 sa nepreniesla aj do roku 2015. Sme neustále ubezpečovaní, napr. ministrom Vážnym, ktorý má na starosti tieto eurofondy, že v roku 2015 to celé zachránime. Obávam sa veľmi vážne, že po tomto výsledku z roku 2014 sa to nedá zachrániť v roku 2015, a to, čo nevyčerpáme v roku 2015, časť, len veľmi malú časť z toho sa podarí vláde popresúvať do ďalšieho, teda fázovať do ďalšieho programového obdobia, ale Slovensko pri eurofondoch podľa môjho názoru príde od 1,5 do 2 mld. eur. Samozrejme, s eurofondmi veľmi úzko súvisí spolufinancovanie. Ako každý rok musím konštatovať, jedna z najväčších úspor, ktorá sa vláde, a ministrovi financií to príde pomerne vhod, v rozpočte je tá, že oproti, oproti tomu, čo sme si naplánovali na spoluúčasť, reálne to, čo sa použilo na spoluúčasť, je nižšie, a teda úspora štátneho rozpočtu vo výške 252 mil. eur. To znamená, nerealizovali sme eurofondy, ako sme si naplánovali, a preto je tam úspora 252 mil. Škoda, ak by sme boli čerpali eurofondy, myslím si, že aj minister financií by veľmi rád oželel túto akože úsporu, ktorá je potrebná na spoluúčasť. Dámy a páni, mohol by som ešte hovoriť o ďalších z pohľadu objemu financií. Pardon, ešte som chcel povedať pre informáciu možno niektorých poslancov Národnej rady, ale aj hlavne pre občanov, keď som hovoril toľko o eurofondoch, alebo chcel by som zvýrazniť toto, čo hovoril aj pán minister, naše výdavky, naše výdavky, naše príspevky do Európskej únie tvorili minulého roku 683 mil. eur po určitých úpravách. To dávam do pozornosti len preto, lebo občas, keď sa spomínajú eurofondy a čerpanosť eurofondov, tak sa to niektorým zdá, že veď fajn, dostaneme príspevky z Bruselu, eurofondy a tie môžeme míňať. Už som sa stretol s názorom, že to môžeme aj neefektívne míňať, veď to dostávame z Bruselu. Dámy a páni, nezabúdajme, že my do Európskej únie aj prispievame. To znamená, za minulý rok, aby som bol korektný, čerpali sme 1 265 mil., náš príspevok do Európskej únie 683 mil. Takže dalo by sa rozprávať o ďalších číslach, ale týmto trom oblastiam som sa chcel najviac venovať z tých drobných čísiel. Určite ste si viacerí všimli ako každý rok za vlády Roberta Fica nárast rezervy predsedu vlády, predseda vlády mal naplánované 1,495 mil., skutočnosť bola 2, 409 mil. Nárast o 61 %. Koho z vás by zaujímalo, môže sa pozrieť na to, ako táto rezerva bola rozdelená, ale oproti tomu, čo som predtým rozprával, toto sú z pohľadu verejných financií predsa len menší objem, preto sa tomu nechcem nejako podrobnejšie venovať. Ďakujem za pozornosť.