46. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-01-27
Poslanec: Vitteková, Anna (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

93. Ďakujeme pekne. Kolegyne, kolegovia, na úvod by som povedala, že svojho predrečníka o tom, že by sa druhé čítanie malo odložiť na neskoršie obdobie ako na ďalšiu schôdzu, teda v mesiaci máji, že podporujem. Osobne som toho názoru, že by veľmi pomohlo aj tým, ktorých sa najviac tieto kódexy týkajú, čiže sudcom, keby skutočne sme za toto obdobie aspoň do mesiaca septembra mohli spoločne s nimi sa podieľať aj na pozmeňujúcich návrhoch a mohli o nich diskutovať. Na úvod poviem len toľko, že viacero poznatkov alebo pripomienok zo strany sudcov som dostala. Napríklad jeden názor je taký, že síce "návrh zákona možno privítať, rekodifikácia je viac než žiaduca, mal by však slúžiť ako zmysluplné uchopenie kľúčových problémov, vysvetlenie základných cieľov rekodifikácie, následne rozmenenie, premietnutie do jednotlivých procesných inštitútov. Taktiež by mali reagovať uvedené rekodifikačné návrhy na širšiu perspektívu budúceho kódexu, nie sa strácať v detailoch, reagovať by mali aj na hmotnoprávny predpis, ktorý je rozpracovaný. Predložené kódexy podľa môjho názoru uvedené náležitosti absolútne nespĺňajú." To je názor jednej skupiny sudcov. Ďalší: "Jednotlivé kódexy, ktoré momentálne prerokúvate, postupne sledujem, študujem, sú vynikajúce. Veľmi sa mi páči aj to, že reagovali na všetky pripomienky, ktoré sme im v priebehu tvorby poskytli. Veľmi dobre je spracovaná aj dôvodová správa, ktorá je jasná, stručná, a viem sa v nej orientovať." Ostatné sú také poznámky, povedala by som, viac-menej úsmevné, ale veď o tom sa bude dať diskutovať. Hovorí sa napríklad o tom, že civil sporový či civil mimosporový bol robený najmä pre sudcov krajských súdov či Najvyššieho súdu, aby mali čo najmenej práce. Ja osobne o tom pochybujem, no, ale, prosím, máme priestor na to, aby sa nám vyjadrovali v priebehu konania aj sudcovia prvých stupňov. A okrem iného, keďže, páni poslanci, máme tu medzi vami veľmi veľa advokátov, hovorí sa aj to, že uvedené kódexy boli pripravované najmä vo váš prospech. Takže môžeme o tom snáď polemizovať v priebehu ďalšieho obdobia, o čom by som, skutočne by som privítala, keby sme mohli to odložiť, ďalšie rokovanie druhej schôdze až na jesenné obdobie. Myslím si, že by bola aj dostatočná doba na naštudovanie pre sudcov, ktorí, keď, samozrejme, bude kódex prijatý, nemusia čakať až na to, kedy začne byť účinný. Preto mi dovoľte, aby som sa v krátkosti venovala, čo ma asi zaujalo na uvedených rekodifikačných poriadkoch, či už Civilného mimosporového, alebo Správneho súdneho poriadku, alebo sporového poriadku. Hovoriť chcem ešte aj o tom, že Občiansky zákonník, vlastne jeho rekodifikácia prebieha, myslím si, že od roku 2007, nehovoriac o tom, že pokusy boli aj v minulosti. O tom, či je vhodné pristúpiť práve k týmto kódexom, resp. sa malo rokovať o Občianskom zákonníku, to asi môže byť vecou diskusie aj v ďalšom období, ale rozhodne si myslím, že uvedené kódexy môžu pomôcť súdnej praxi, najmä na zrýchlenie a zjednodušenie konania. Návrh zákona Civilný sporový poriadok či Civilný mimosporový a Správny súdny poriadok bol prerokovaný na vláde v decembri 2014. Zo systematického hľadiska dochádza k zrušeniu Občianskeho súdneho poriadku, ktorý bol platný od roku 1963, nehovoriac o tom, že bol čiastkovo novelizovaný viac ako 80-krát. Pokiaľ ide o Civilný sporový poriadok, najzásadnejšími obsahovými zmenami, ktoré majú vylepšiť súčasné problémy v aplikačnej praxi, prispieť tak k efektívnemu a rýchlemu konaniu, najmä zavedenie tzv. koncentrácie konania, ktorej účelom je zvýšenie požiadaviek na procesnú aktivitu sporových strán. Jedným z prostriedkov zabezpečenia dôslednej koncentrácie konania je zavedenie tzv. predbežného prejednania sporu, v rámci ktorého súd určí, ktoré so stranami tvrdených skutočností považuje za právne významné s následnou výzvou adresovanou stranám, aby jasne označili, aké dôkazy na preukázanie týchto skutočností navrhujú s tým, že na ich ďalšie tvrdenia či navrhované dôkazy sa už nebude prihliadať. Prínos novej úpravy spočíva tiež v zmene systému doručovania fyzickým osobám, ktorým sa má zabezpečiť zamedzenie prieťahov v súdnych konaniach. Samozrejme, že doručovanie je často kameňom úrazu platného procesného práva, pritom sa úprava často pohybuje medzi dvoma extrémami. Na jednej strane je doručenie fyzickej osobe mimoriadne ťažké, na druhej strane často doručovanie právnickým osobám niekedy atakuje až hranicu ústavnej akceptovateľnosti. Cieľom úpravy doručovania pritom má byť v prvom rade naplniť cieľ, a to odovzdať zásielku a informovať ho tak o jej obsahu. Iba v druhom rade v rámci rovnováhy práva oboch účastníkov musí úprava doručovania riešiť aj situácie pasivity či priamo zatajovania účastníkov. Obdobne sa navrhuje zaviesť napríklad aj fikcia doručenia v prípade fyzických osôb nepodnikateľov tak, že zodpovednosť za nemožnosť doručenia písomnosti na adrese registrovaného pobytu sa prenáša na občanov. Zjavne nedôvodné námietky zaujatosti, ktoré sú taktiež problémom, budú preto aj procesne sankcionované pokutou. Navrhovanou úpravou sa tiež zjednodušuje úprava trov konania, dochádza k vyššej akceptácii nových komunikačných prostriedkov, ako sú napr. elektronická pošta, telefonická komunikácia či už webová stránka, dátový súbor. Dá sa predpokladať, že zavedenie zjednoduší aj zhospodárni vedenie konania. V Civilnom sporovom poriadku sa tiež navrhuje aj zavedenie obligatórneho právneho zastúpenia advokátom v konaniach, pri ktorom súdu odpadá viacero povinností súvisiacich s podaniami, ktoré nie sú úplne zrozumiteľné a neobsahujú predpísané náležitosti. Rovnako sa týmto bude minimalizovať aj mandukčná povinnosť súdu voči stranám. V systéme opravných prostriedkov je najzásadnejšou navrhovanou zmenou revízia dovolacieho konania, ktorá bude založená na kombinácii revízneho kasačného systému. Ambíciou novej úpravy je vytvoriť aj také pravidlá, ktoré priebeh zhospodárnia, prípadne vytvoria aj rámec na efektívnu ochranu celého spektra práv, ktoré vyplývajú z hmotného práva. Na rozdiel od Civilného sporového poriadku, Civilný mimosporový poriadok vychádza z premisy, že existuje skupina takých vzťahov, v ktorých sa spor o právo zásadne nepredpokladá. V týchto právnych otázkach bude potrebná ingerencia štátu, či už vyvažovanie, alebo hľadanie rovnováhy. Dôvodom je záujem na ochrane rodiny, statusu vyššieho záujmu maloletého, ochrana hodnôt s cieľom zachovania právnej istoty. V novej právnej úprave sa zavádza taxatívny výpočet mimosporových konaní, ktoré sú upravené v osobitnej časti, pričom dôraz sa v nich kladie najmä na špecifikáciu inštitútov, ako miestna príslušnosť, začatie konania, účastníci konania a podobne. Za účelom odbremenenia súdov sa v konaní o dedičstve a v konaní o umorenie listiny budú posilňovať decízne právomoci notára. Osobitne sa zavádza konanie o zrušenie zápisov údajov do Obchodného registra, ktoré doposiaľ v právnej úprave absentovali. V rámci rekodifikácie civilného práva procesného bola hneď na počiatku takmer jednomyseľne prijatá aj myšlienka vyčleniť správne súdnictvo zo všeobecného kódexu o civilnom práve procesnom. Navrhovaná právna úprava je založená na prijatí nového samostatného kódexu, Správneho súdneho poriadku, ktoré bude upravovať konanie pred správnymi senátmi a samosudcami v rámci správneho súdnictva. Dochádza tu teda k zásadným zmenám, o čom ja osobne si myslím, že pokiaľ pôjde o správne súdnictvo, že následne bude veľkým prínosom a zároveň upraví aj postavenie tých, ktorí sa správnemu konaniu na súdoch venujú. Základným článkom organizácie správneho súdnictva zostanú krajské súdy ako súdy prvej inštancie s rozhodovaním Najvyššieho súdu Slovenskej republiky. Je možné sa v tomto smere aj baviť o tom, akým spôsobom presunúť aj príslušnosť jednotlivých súdov, či už v rámci kraja, resp. aj celého Slovenska. Myslím si, že aj nóvum právnej úpravy bude prínosom, ktoré vlastne spočíva aj v konštituovaní veľkého senátu na Najvyššom súde Slovenskej republiky. V súlade s legislatívnym zámerom predkladateľ nepočítal už s úpravou opravných prostriedkov proti neprávoplatným rozhodnutiam orgánov verejnej správy, preskúmavanie neprávoplatných rozhodnutí podľa III. hlavy V. časti Občianskeho súdneho poriadku je dnes považované za narušenie princípu subsidiarity správneho súdnictva, ktorý v zásade vyžaduje vyčerpanie riadnych opravných prostriedkov v administratívnom konaní pred príslušnými orgánmi verejnej správy. V rámci Správneho súdneho poriadku budú preto tieto veci podriadené súdnemu prieskumu na základe správnej žaloby až po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia orgánu verejnej správy. Zavádza sa žaloba na obnovu konania aj v správnom súdnictve, avšak len v obmedzenom rozsahu, najmä z dôvodu zabezpečenia realizácie rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora Európskej únie. Navrhované zákonné opatrenia predstavujú podľa môjho názoru základné a nevyhnutné kroky k efektívnejšiemu, rýchlejšiemu, kvalitnejšiemu dosiahnutiu rozhodnutia súdov v správnom súdnictve. Prínosom právnej úpravy, dá sa povedať, že bude, že správne súdnictvo, význam ktorého je často aj podceňovaný či zľahčovaný a ktoré už aj napriek svojej dvadsaťročnej existencii nemá svoju stabilnú personálnu základňu, bude mať snáď po tejto rekodifikácii konečne svoje miesto aj vážnosť v právnom systéme Slovenskej republiky. Myslím si, že v ďalšom priebehu do druhého čítania by sme sa mali potom zaoberať aj pripomienkami, ktoré sa týkajú lehôt, termínov ich zmeškania, opatrovníctva, kde bývajú často námietky, najmä vo vzťahu k neprítomnosti účastníka, ktoré by mohlo byť snáď nahradené aj využívaním doručenia verejnou vyhláškou, prípadne inou verejne dostupnou formou, ako je napríklad na webovom sídle. Viacero otázok, ktoré rezonujú medzi tými, ktorých sa uvedené kódexy budú týkať a vlastne ktorí aj spôsobia, či bude efektívne a zrýchlené tak, ako predpokladáme. Bude na to priestor, aby sme v rámci tohto obdobia prijali pozmeňovacie návrhy, či sa nimi zaoberali bez ohľadu na politiku. Osobne si však myslím, že priestor tu je a že naozaj navrhovaná právna úprava prispeje k skvalitneniu aj zrýchleniu rozhodovacej činnosti súdov a v neposlednom rade aj k efektívnemu vymáhaniu práva. Ďakujem.