16. schôdza NR SR - 9.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-04-05
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

68. Vážený pán predseda, vážený pán predkladateľ, vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte, aby som svojím vystúpením podporil predložený návrh zákona a na rozdiel od niektorých predrečníkov by som chcel oceniť iniciatívu svojich kolegov, troch poslancov Národnej rady, pána Somogyiho, pána Majera a pána Krnáča. Myslím si, že je dobré a správne, že s touto iniciatívou prišli. Vôbec nie je nevyhnutné, aby všetky návrhy zákonov boli predložené vládou Slovenskej republiky. Predpokladám, že keby kolegovia s takouto iniciatívou nevyšli, tento problém by sme ešte možno niekoľko rokov neotvorili. Chcel by som sa vo svojom vystúpení vyjadriť k trom princípom, o ktorých sa tu hovorí a o ktorých je potrebné hovoriť v súvislosti s touto témou. Sú to princíp samosprávnosti, princíp participácie a princíp efektívnej správy veci verejných. Princíp samosprávnosti je tu častokrát omieľaný a tvrdí sa, že tento návrh zákona je zásahom do princípu samosprávnosti. No, áno, je, ale každý zákon je istým zásahom do princípu samosprávnosti. Princíp samosprávnosti totiž neznamená, že samospráva o všetkom rozhoduje úplne sama, svojvoľne, bez akýchkoľvek pravidiel. Každý zákon, ktorý stanovuje spôsob a pravidlá akými samospráva rozhoduje, je istým zásahom do princípu samosprávnosti, ale pokiaľ je to vyvážené, pokiaľ je to proporčné, jednak princípu samosprávnosti a jednak verejnému záujmu na tom, aby aj samospráva bola upravená pravidlami, tak je to úplne legitímne a je to úplne v poriadku. Ja si veľmi dobre pamätám, že predstavitelia samosprávy mali problém aj s tým, keď zákon alebo keď zákonodarca zákonom o majetku obcí zasiahol do ich princípu samosprávnosti, do toho, ako samosprávy nakladajú so svojím majetkom a stanovil im, že keď predávajú nehnuteľný majetok, tak musia postupovať verejnými súťažami alebo dražbami alebo to predávať prinajmenšom za cenu znaleckého posudku. Áno, aj to bol zásah do princípu samosprávnosti, ale bol legitímny a správny, pretože samospráva nemá svojvoľne nakladať s majetkom, samospráva sa má riadiť pravidlami a pokiaľ si ich nie je schopná stanoviť sama, tak je adekvátne a správne, že tak spraví parlament. Ak by sme chceli doviesť ad absurdum princíp samosprávnosti, tak potom by sme nemali mať žiadny zákon o platových pomeroch starostov a mali sme to nechať úplne na obce, či celý rozpočet obce minú na plat starostu alebo iba nejakú jeho časť. Ale to, že tu dnes máme nejaký zákon o platových pomeroch starostov, myslím, že nikto nespochybňuje. Takže je úplne v poriadku, ak tento zákon ideme upraviť, nič zásadné tým nenarúšame, nijako nezasahujeme do základného princípu fungovania samosprávy. Druhý princíp je princíp participácie. A ten hovorí o tom, že pokiaľ niekto, kto rozhoduje, tak má rozhodovať tak, aby bral do úvahy toho, o kom rozhoduje. To znamená, že keď parlament prijíma nejaký zákon, tak by mal brať do úvahy a vypočuť aj tých, ktorých sa ten zákon týka. Tu sa veľmi často hovorí o tom, že nebol ten zákon dostatočne prerokovaný, o tom, aké problémy s ním má Združenie miest a obcí Slovenska. Chcel by som ale poukázať na to, že tento zákon sa netýka iba starostov a primátorov, hoci je o ich platoch. Tento zákon sa týka aj samospráv celých, ale týka sa predovšetkým občanov žijúcich v obciach a mestách, z ktorých daní sú platy starostov a primátorov platené. Máme tu organizáciu Združenie miest a obcí Slovenska, ktoré združuje starostov a primátorov predovšetkým a zastupuje ich záujmy, aj keď sa hovorí, že záujmy samospráv, ale je to skôr starostovská organizácia ako organizácia celej samosprávy. Ale máme tu aj inú organizáciu s podobným názvom a s podobnou skratkou, a síce Združenie občanov miest a obcí Slovenska, ktoré združuje jednak časť komunálnych poslancov a jednak občanov, občianskych aktivistov, ktorí sledujú, čo sa v ich obciach deje, sledujú, akým spôsobom sa ich samosprávy, starostovia a primátori správajú a poukazujú na mnohé nekalosti. A Združenie občanov, miest a obcí Slovenska na rozdiel od ZMOS-u vyzýva na schválenie tejto novely, podporuje princípy, ktoré sú obsiahnuté v tejto novele, dokonca je do istej miery nespokojné, pretože by si jeho predstavitelia mysleli, že by tá novela mala ísť ešte ďalej, že by to šetrenie malo byť ešte výraznejšie, že by tie pravidlá mali byť ešte tiež striktnejšie. Pretože problémy tu sú. Problémy tu sú nielen pokiaľ ide o nejakú svojvôľu v rozhodovaní, ale problémy tu sú aj pokiaľ ide o dodržiavanie zákonov, pokiaľ ide o klientelizmus v samospráve, pokiaľ ide o rešpektovanie práva na informácie a podobne. Tretí princíp je princíp efektívnosti správy vecí verejných. A tu sa už dostávame nad rámec prerokovávanej novely, aj keď aj táto novela s tým princípom súhlasí a má k nemu čo povedať. Myslím si, že nie je možné dosiahnuť tento princíp alebo naplnenie tohto princípu, pokiaľ sa na Slovensku nezrealizuje komunálna reforma, pokiaľ máme na Slovensku 2 900 obcí, kde, najmä v tých menších obciach, veľmi významnú časť rozpočtu tvoria náklady na platy starostov, kde máme obrovské množstvo nielen starostov, veľmi malých, maličkých obcí, ale aj veľké množstvo komunálnych poslancov, ktorí tiež majú odmeny nijako neupravené zákonom. Je potrebné, aby sme sa zaoberali aj touto otázkou, aby sme vytvorili vhodné prostredie na efektívnejší výkon správy vecí verejných, ktorý môže spočívať v tomto prípade jedine v komunálnej reforme a v združovaní obcí tak, aby mohli efektívnejšie slúžiť svojim občanom a aby boli obce pre svojich obyvateľov, nielen pre svojich samosprávnych činiteľov. Samozrejme, že je potrebné zasiahnuť aj do zákona o obecnom zriadení, smerom k väčšej transparentnosti, smerom k väčšej verejnej kontrole, smerom k efektívnejšiemu nakladaniu so všetkými prostriedkami samosprávy. Pokiaľ ide o prerokovávanú novelu, áno, aj ja si viem predstaviť dôraznejšie riešenie, aj ja si viem predstaviť systematickejšie riešenie a možno sa k nemu ešte v priebehu tohto volebného obdobia vrátime. Aj v diskusii to tu už zaznelo, že by sa základný plat nemusel odvíjať iba od počtu obyvateľov, ale povedzme aj od rozpočtu obce, od hospodárenia obce, od zadlženosti obce a podobne. Okrem ekonomických ukazovateľov by tam mohlo byť zohľadnené aj to, či obec dodržiava alebo nedodržiava zákon. Systémovým riešením by, podľa môjho názoru, bolo, že by si samosprávy, povedzme zastupiteľstvá, stanovili pravidlá odmeňovania vo vzťahu k starostom, a teda odmeňovali by ich na základe toho, akým spôsobom sa starostovia reálne správajú, ale nie svojvoľne, že za dobrý výkon funkcie, ale na základe pravidiel, ktoré by boli vopred dané a vopred stanovené zastupiteľstvami. V tejto chvíli však máme na stole istý návrh, ktorý bude zrejme pozmenený pozmeňujúcim návrhom. Ten je výsledkom istého kompromisu v rámci koalície. Nie je to ideálny návrh, viem si predstaviť aj systémovejšie riešenie, ale je to kompromis, ktorý je v tejto chvíli, zdá sa, akceptovateľný v rámci koalície. Je akceptovateľný aj pre mňa a som pripravený ho podporiť a budem hlasovať aj za celý návrh zákona. Ďakujem.