21. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2017-10-13
Poslanec: Marosz, Ján (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

30. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážená pani predkladateľka, ja by som sa veľmi podporne chcel vyjadriť za tento návrh či už ako učiteľ cudzích jazykov, ale aj ako taký experimentátor, ktorému sa podarilo v Žiline vychovať plnohodnotných Slovákov a plnohodnotných Maďarov, ktorí dokázali ísť na školu do Budapešti a veľmi úspešne tam absolvovať jeden rok štúdia. Zároveň som aj učiteľ cudzích jazykov a poznám spoločný referenčný európsky rámec vzdelávania jazykov, z ktorého vychádzate. Len aby som to možno priblížil aj pánom poslancom a aby možno aj zahlasovali za ten zákon, ten rámec hovorí o tom, že my to dieťa krok po kroku vystavujeme tomu cudziemu jazyku v rôznych oblastiach. Ja len priblížim tie oblasti. Je to počúvanie s porozumením. To znamená, že či je to škôlkar alebo prvák alebo druhák, tak pravidelne je vystavený počúvaniu toho jazyka. A to dieťa je prirodzene naklonené k tomu, aby ten jazyk do seba nasávalo. Takže prvá z tých zručností, o ktorých hovorí ten spoločný referenčný rámec, je to počúvanie s porozumením, čiže aby to dieťa počúvalo ten jazyk. Aj keď je z Dunajskej Stredy, ocino je Maďar, mamina je Maďarka, doma rozprávajú po maďarsky, oni ako zodpovední rodičia chcú, aby to dieťa kvalitne ten jazyk dostávalo do seba a preto mu púšťajú pesničky, básničky, vystavujú ho počúvaniu s porozumením. A preto je dôležité, aby aj tá škola mala taký, taký program školský, kde to počúvanie je ako súčasť výuky, kvalitnej výuky tej slovenčiny. To je prvá zručnosť. Druhá zručnosť je čítanie s porozumením. To znamená, aby to dieťatko nezačalo čítať hneď Hviezdoslava alebo nejaké ťažké básničky, ale aby jednoduchými textami sa prelúskalo k tomu, aby postupne zase do toho jazyka lepšie preniklo. Veľmi dôležitou zručnosťou v tomto referenčnom rámci je hovorenie, rozprávanie, komunikácia. A osobne si myslím, že naozaj v tej, na tých hodinách slovenčiny neni veľmi priestor, aby to dieťa malo možnosť rozprávať. Tam by bolo treba uvažovať o nejakom navýšení práve tých konverzačných hodín slovenčiny, aby to dieťa sa dobre naučilo aj vyjadrovať v tom preňho možno cudzom jazyku, ale samozrejme dôležitom jazyku preto, aby bolo plnohodnotným občanom Slovenskej republiky. Čiže počúvanie s porozumením, čítanie s porozumením, rozprávanie, no a samozrejme gramatické štruktúry. Niekedy naozaj sa usmievame alebo jednoducho máme pocit, že tí, ako to tí naši Maďari rozprávajú po slovensky, ale práve tieto štruktúry jazyka, táto gramatika, akonáhle to nepodchytia v detstve, tak potom ten vlak im ujde. Pri všetkej snahe a námahe je to oveľa ťažšie, keď to detstvo preskočíme, sa naučiť tie jazykové štruktúry, lebo tieto štruktúry sú práve tomu malému dieťaťu prirodzené. Čiže čím v skoršom veku zavedieme, implementujeme tento spoločný európsky referenčný rámec a krok po kroku všetky tie zručnosti sa to dieťatko naučí, tak tým kvalitnejšie bude ovládať ten druhý jazyk. A by som povedal možno ešte aj iný príklad odhliadnuc od svojej osobnej skúsenosti, zoberiem si príklad svojho švagra, ktorý je Slovák, manželku má Slovenku, ale on od malička rozpráva s deťmi len po nemecky. A tieto deti tak krásne sa naučili rozprávať po nemecky, že zobral ich a na rok išli do školy do Viedne a bez problémov tam absolvovali ročník. Takže, takže tento model funguje perfektne. Sú aj iné modely, keď rodičia, jeden rodič rozpráva jedným jazykom na dieťa, druhý rodič druhým jazykom a rodičia medzi sebou sa napríklad bavia po anglicky, tak to dieťa dokáže od kolísky ovládať tri jazyky úplne bez akýchkoľvek ťažkostí a bez problémov. Takže chcem len podporne sa vyjadriť a poďakovať za tento návrh zákona a myslím si, že bolo by naozaj rozumné, keby takýto vzdelávací program bol dopílovaný, vytvorený. Samozrejme, na to treba potom napojiť aj vzdelávanie pedagógov, učiteľov a hlavne pozitívnu motiváciu rodičov, aby chceli, aby to ich vlastné dieťa, či už sú zo Žitného ostrova alebo z Dunajskej Stredy, od malička sa postupnými krokmi naučilo ten jazyk, lebo akonáhle ten vláčik ujde a ono nastúpi do školy, kde nemá kvalitné to vzdelávanie, potom je to stále ťažšie, hlavne ohľadom tých prirodzených gramatických štruktúr a atď. Takže, takže čím viac to dieťa vystavujeme tej slovenčine v tomto prípade, tým kvalitnejšie, tým úspešnejšie sa potom integruje do tej majoritnej spoločnosti. Ďakujem veľmi pekne za tento návrh a samozrejme, že ho podporíme.