55. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2022-02-01
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

123. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, milé kolegyne, kolegovia, dovoľte mi pár poznámok ku práve prerokovávanému návrhu zákona o finančnej kontrole a audite. Asi všetci intuitívne tušíme, čo od tohto zákona chceme. Finančná kontrola by mala ustrážiť zákonné a efektívne využívanie verejných zdrojov, teda zdrojov nás všetkých, ktorých sa museli najprv vzdať občania. Do tejto kategórie, samozrejme, rátam aj eurofondy, či prostriedky z plánu obnovy, pretože vždy je občan na začiatku, buď keď teda musel zaplatiť dane a odvody, alebo na konci, keďže všetky financie, ktoré si štát požičia, tiež jedného dňa splatia občania svojimi daňami. No a, samozrejme, po finančnej kontrole ešte všetci očakávame, aby bola efektívna aj v tom zmysle, aby zbytočne nebrzdila a nekomplikovala procesy. Predložený návrh zákona bude mať pozitívny dosah na zníženie administratívnej záťaže pri čerpaní prostriedkov Európskej únie, nakoľko reflektuje implementáciu čl. 74 Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady EÚ z roku 2021 č. 1060, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a i ďalších fondov, a tedakde sa predpokladá vykonávanie kontroly na základe analýzy rizík. Návrh zákona vytvára právny základ na overovanie poskytnutia verejných financií administratívnou finančnou kontrolou, len s tými skutočnosťami podľa § 6 ods. 4, ktoré budú určené na základe spomínanej písomnej analýzy rizík. Uvedená úprava sa zavádza najmä pre účely výkonu finančnej kontroly v oblasti implementácie fondov Európskej únie. Takýmto prístupom sa zefektívni proces výkonu administratívnej finančnej kontroly, nakoľko sa zníži administratívna záťaž zamestnancov orgánov verejnej správy, ktorí túto kontrolu vykonávajú. Zefektívnenie výkonu finančnej kontroly zabezpečí aj navrhovaná možnosť podpisovať v odôvodnených prípadoch návrh správy, prípadne návrh čiastkovej správy na mieste len jedným zo zamestnancov orgánu verejnej správy, ktorý vykonal finančnú kontrolu. Podľa súčasnej právnej úpravy sú potrebné podpisy všetkých zamestnancov orgánu verejnej správy, ktorí dané kontroly vykonali, napr. toto tiež zvykne zdržovať a predlžovať celý proces. Ďalším cieľom návrhu zákona je taktiež upraviť možnosť externalizácie výkonu administratívnej finančnej kontroly a finančnej kontroly na mieste. Touto navrhnutou úpravou sa umožní vykonávať administratívnu finančnú kontrolu iným orgánom verejnej správy, ak tak ustanovia osobitné predpisy. Zároveň sa takisto v predloženom návrhu zákona precizujú niektoré ustanovenia procesných pravidiel výkonu finančnej kontroly a auditu. Venujem pár slov finančným vplyvom tohto zákona. Drobný, pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy vyplýva zo vzniku nového právneho titulu na uloženie pokuty podľa § 28 ods. 5 návrhu zákona. Pokuta je teda za nedodržanie povinnosti správcov kapitoly štátneho rozpočtu, samozrejme však teda bude mať hlavne, alebo mala by mať hlavne preventívny charakter a nijako sa nepredpokladá jej plošné ukladanie. Ešte pár slov k tým pokutám. Pokuty sú príjmom rozpočtu kapitoly ministerstva financií, zároveň budú rozšírené prípady, v ktorých príjem z pokút bude príjmom štátneho rozpočtu namiesto aktuálne platného stavu, kým bol príjmom rozpočtu toho orgánu verejnej správy, ktorý vykonal finančnú kontrolu alebo audit. Vzhľadom na charakter úloh, teda fakultatívnosť uloženia pokuty nie je možné v súčasnosti presne kvantifikovať výšku príjmov rozpočtu verejnej správy, ale, samozrejme, toto nie je o tom, len teda, že nejaký drobný vplyv tam môže byť. Poďme k výdavkom. Výdavky vyplývajúce z realizácie návrhu zákona budú zabezpečené v zmysle existujúcich, teda schválených limitov jednotlivých kapitol na príslušný rozpočtový rok, bez zvýšených požiadaviek na rozpočet verejnej správy. Ak by sme chceli presne identifikovať, v súčasnosti to nie je možné, teda presne kvantifikovať celkovú výšku výdavkov vyplývajúcich z realizácie návrhu zákona, nakoľko teda nie je vopred známy počet finančných kontrol, ktoré budú realizované inými poverenými orgánmi verejnej správy. V prípade, ak má orgán verejnej správy dostatočné vlastné, odborné, personálne kapacity na výkon administratívnej finančnej kontroly, resp. finančnej kontroly na mieste, orgán verejnej správy nie je oprávnený použiť inštitút externalizácie vzhľadom na dodržanie hospodárnosti, efektívnosti, účelnosti a účinnosti nakladania s verejnými financiami. Čiže veľmi jednoducho povedané, ak má, ak má orgán kapacity, tak musí využiť vlastných ľudí. Až v odôvodnených prípadoch je možné využiť inštitút externalizácie, a to na základe úpravy v osobitnom právnom predpise. Skutočnosťou, že auditujúci orgán sa stane tzv. univerzálnym správnym orgánom v tých prípadoch, keď nie je určený správny orgán na ukladanie pokút, nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, nakoľko sa nepredpokladá navyšovanie personálnych a administratívnych kapacít. Bol tu spomínaný podpis, tak ešte by som sa možno zastavil pri, skôr zo zaujímavosti, pri samotnom podpise. Je to, je to teda v návrhu bod 2 § 2 písm. c). Zavádza sa definícia formu, pojmu podpis, v zmysle ktorej sa teda podpisom pre účely tohto zákona rozumie vlastnoručný podpis, ale aj kvan, kvan (rečník si odkašľal), pardon, kvalifikovaný elektronický podpis, alebo obdobný, preukázateľný podpisový záznam v elektronickej podobe, ktorý nahrádza vlastnoručný podpis, ktorý umožňuje jednoznačnú preukázateľnú identifikáciu osoby, ktorá podpisový záznam vyhotovila. Znamená to, že na účely elektronického výkonu finančnej kontroly alebo auditu sa pri relevantných dokumentoch uznáva okrem kvalifikovaného elektronického podpisu, toho základného elektronického podpisu aj forma elektronického podpisu v podobe podpisového záznamu, ktorý však ale musí umožňovať jednoznačnú, preukázateľnú identifikáciu osoby, ktorá podpisový záznam vyhotovila. Uvedené súvisí najmä s dlhodobým trendom elektronizácie verejnej správy, pričom využívanie aj iných podpisových záznamov u zamestnancov vykonávajúcich finančnú kontrolu má napomôcť k zefektívneniu výkonu finančnej kontroly, resp. auditu. Čiže dúfajme, že aj tu sa posunieme už do doby elektronickej, nielen tej papierovej. Ako podpisový záznam zodpovednej osoby môže byť akceptované aj overenie osoby prostredníctvom informačného systému, ak má osoba, ak osoba na prístup využíva osobný prístupový kód, prístupové meno, heslo alebo šifrovací kód. Čiže vtedy, ak je ju možné jednoznačne a preukázateľne identifikovať, túto zodpovednú osobu. Takúto formu elektronického podpisu je možné využiť aj pri zachovaní podmienky vytvorenia dostatočných materiálno-technických podmienok v prostredí orgánu verenej správy, a to najmä autenticity, integrity a nepopierateľnosti vykonania finančnej kontroly. Musí byť teda možné jednoznačné a nespochybniteľné určenie osoby, ktorá finančnú kontrolu vykonala. Do takej tej pár slovami v praxi, no keď sa robí home office, tak vlastne dá sa to takto cez tieto prístupy celé zrýchliť a netreba čakať na papierové podpisy na tlačenie, takže mohlo by to pomôcť. Ešte by som sa pristavil pri výbore pre vnútorný audit a vládny audit, kde tiež predmetný návrh zákona robí drobné zmeny. Je to inak bod 16 a 17 § 11 ods. 1 a ods. 2. Rozširuje sa členstvo vo výbore pre vnútorný audit a vládny audit, a to o zástupcu Národného bezpečnostného úradu, zástupcu Úradu pre dohľad nad výkonom auditu, zástupcu Slovenskej komory audítorov a tiež aj zástupcu Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky, ktorý zároveň vymení v pozícii predsedu výboru zástupcu ministerstva financií. Nové zloženie výboru by malo napomôcť nezávislému zabezpečeniu novej kompetencie, ktorú tento výbor práve dostáva, a teda to je vypracovávanie odporúčaní k výkonu auditu pre správcov kapitoly štátneho rozpočtu a auditujúci orgán. Výbor prostredníctvom svojich nezávislých odborných členov môže vyjadrovať v nadväznosti na prijaté podania smerovanie voči dodržiavaniu procesných pravidiel pri výkone auditu oprávnenou osobou v procesnej stránke auditu formou odporúčaní pre správcov kapitoly štátneho rozpočtu a auditujúci orgán. Samozrejme, podrobnosti k tejto činnosti výboru budú upravené v samotnom štatúte výboru. Záverom chcem povedať, že aj najlepšie zákony sú len také, ako v ich litere, ale aj duchu, ako ich aplikujú ľudia, či úradníci, či experti, ale aj my politici. Že je čo zlepšovať, vnímame jednoznačne z výsledkov práce OČTK, ale pomaly už aj z právoplatných rozhodnutí súdov. Verím, že aj tento zákon pomôže, aby tuto na Slovensku sme fungovali transparentnejšie a efektívnejšie. Ďakujem pekne za pozornosť.