53. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2019-11-27
Poslanec: Zemanová, Anna (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

40. Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán minister, pán predsedajúci, kolegovia, kolegyne, nie som ekonóm a nechcem meditovať nad tou ekonomickou časťou tvorby rozpočtu, resp. výdavkovej časti a spracovania výročnej správy. Mňa zaujíma z tohto pohľadu filozofia pri niektorých úvahách, ktoré výročná správa má, a chcela by som poukázať teda jednak na koncept tvorby čistého bohatstva a jeho výpočtu, ale chcela by som aj poukázať na niektoré chyby, ktoré sa mi podarilo v tomto dokumente identifikovať, alebo nedostatky. Čo sa týka napríklad Národnej diaľničnej spoločnosti, je tu napísané vo výročnej správe, že je zlepšenie hospodárenia Národnej diaľničnej spoločnosti o viac ako 44 mil. s tým, že teda prijala granty a transfery, mala vyššie príjmy z predaja mýta a diaľničných známok, a teda mala aj pokles teda tých, teda ešte mohol byť ten príjem vyšší, avšak mala, samozrejme, aj nejaké investičné výdavky. No tu by som sa rada, rada pozastavila jednak nad nedávno zisteným škandálom ohľadom príjmov z predaja mýta, takže to je tiež diskutabilné, o výške, či nemohlo byť hospodárenie ešte lepšie, ale zároveň by som chcela poukázať, že ani slovkom sa vo výročnej správe nespomína situácia, ktorá nastala koncom roku 2018, kedy vlá..., kedy vláda odstúpila od zmluvy so staviteľom tunela Višňové, kde zostali obrovské záväzky voči občanom a voči tejto investícii - tunel Višňové a tento úsek diaľnice D3 - a kde už dnes vidíme, že aké miliónové sankcie cez arbitrážne konania hrozia Slovenskej republike. A myslím si, že malo to vo výročnej správe odznieť ako situácia, ktorá síce sa udiala v roku 2018, ale minimálne tie riziká, ktoré, konanie vlády v tom čase veľmi populistické boli, tak prinášajú pre našu spoločnosť obrovské výdavky v stovkách miliónov eur, ktoré budeme musieť staviteľovi vyplatiť z dôvodu nezákonného postupu zo strany Slovenskej republiky. Čiže hovoriť o zlepšení hospodárenia Národnej diaľničnej spoločnosti a ešte spomínať pri tom aj tieto stavby, je prinajmenšom odvážne. Ako chybu by som chcela upozorniť na časť, v ktorej sa hovorí o prebytku štátnych neziskových organizácií, kde sa uvádza, že v predchádzajúcom roku, to znamená v roku 2017, bol súčasťou neštátnych, neziskových organizácií aj Recyklačný fond, ktorý skončil s rozpočtom desať miliónov..., s prebytkom 10 890-tisíc. Tu chcem upozorniť, že štátny Recyklačný fond skončil svoju činnosť v roku 2016 a všetky príjmy boli prevedené, to, čo zostalo na účet štátneho fondu, Environmentálneho fondu. Tak vidím tuná nezrovnalosť, lebo nie je pravdou, že v roku 2018 vstúpil do likvidácie, on vstúpil do likvidácie vlastne dňom jeho skončenia zo zákona, 31. decembra 2016. Takže to sú také veci, ktoré by som chcela na ne upozorniť. A teraz k tomu pojmu čistého, čistého bohatstva. Samozrejme, koncept čistého bohatstva v súčasnosti sa vypočítava podľa nejakej metodiky Národnej banky, avšak zo záväzkov vo vzťahu k Európskej únii mal byť v roku 2020 už zakomponovaný aj do štátneho rozpočtu výpočet čistého bohatstva ako takého. Čisté bohatstvo by malo zahŕňať aj ekosystémové služby na jednej strane, ale, samozrejme, aj tie ekologické dlhy, ktoré naša spoločnosť má voči životnému prostrediu a ktoré sú vyčíslené aj v takých položkách, ktoré, ktoré má ministerstvo životného prostredia, a tie, o tých, tie najväčšie položky, sú to položky vo vzťahu k starým environmentálnym záťažiam, ktorých sú stovky, ktoré sú identifikované a ktoré majú vo svojich pasportizačných listoch vyčíslené náklady na ich sanáciu. Minimálne toto sú údaje, ktoré netreba vymýšľať, netreba ich metodicky nejako interpretovať, stačilo urobiť súčet týchto záväzkov voči životnému prostrediu. To sú staré environmentálne záťaže, za ktoré je zodpovedný štát a ktoré musí nejakým spôsobom sanovať štát. Preto si myslím, že číslo, ktoré je obrovské, a má zápornú hodnotu 237 mld., ak dobre čítam to číslo, tak by bolo ďaleko vyššie, keď by sa minimálne len staré environmentálne záťaže započítali, a to nehovorím ani o ďalších, ďalšom, modernizačnom dlhu, ktorý je spôsobený a ktorý nie je započítaný voči, v týchto záväzkoch štátu voči, voči spoločnosti. Napríklad môžem povedať, že v programe SaS máme túto koncepciu čistého bohatstva premyslenú a navrhujeme, aby do tej bilancie boli započítané, ale na jednej strane aj aktíva ako prírodné zdroje, lebo ani tie nemáme. To je bohatstvo, ktoré má veľkú hodnotu, a v minulosti bolo vypočítané len minerálne vody a teraz malo by sa postupovať v tých metodikách, čiže nielen na strane tých záväzkov, ale aj na strane výpočtu toho bohatstva, ktoré naša krajina poskytuje. Čiže je to voda, lesy, nerastné suroviny na strane aktív, ale ekologický dlh, ako sú environmentálne záťaže alebo protipovodňové opatrenia a podobne na strane pasív, vrátane by to mali byť záväzky spojené s implementáciou štandardov Európskej únie. Máme množstvo záväzkov, voči ktorým, ktoré, ktorými sme sa zaviazali vo vzťahu k Európskej únii, a je to napríklad, sú to znečistené vody, znečistené vody Žitného ostrova, v dôsledku zakrývania sa pred pravdou znečistenia zo Žitného, znečistenia zo skládky k Vrakune, ale takisto znečistenia, ktoré sa šíri z týchto environmentálnych záťaží do zásobárne pitnej vody Žitného ostrova. A táto voda tam bude, bola, mala kvalitu pitnej vody, ale už dosahuje kvalitu toxického kokteilu, ktorý na to, aby sme mohli piť, bude stáť veľké zdroje verejných financií na to, aby sme mali, naspäť mali pitnú vodu. Čiže toto nie je. Nie sú tam výdavky na očistenie ovzdušia. Dnes na znečistenie ovzdušia ročne umiera 5-tisíc obyvateľov Slovenska. Na to, na zavedenie týchto opatrení, to sú záväzky a je to povinnosťou štátu, čiže ani tieto tam nie sú. Nie sú tam zavedené záväzky vo vzťahu k zabezpečeniu, zamedzeniu znečisťovania povrchových vôd, tokov napríklad formou kanalizácie, a tak, samozrejme, ani modernizačný dlh, čo sa týka pre znižovanie energetickej efektívnosti budov alebo znižovania emisií a podobne. Čiže výpočet čistého bohatstva na strane ale aktív, aj pasív nie je dostatočný a myslím si, že je toto veľký nedostatok rezortu financií, nie je to jednoduchá úloha, možno sa mi to ľahko hovorí, určite sa mi to hovorí ľahko z pozície opozície. Ale minimálne tie čísla, ktoré sú známe, napríklad tie environmentálne záťaže, to je číslo, to je jedna excelovská tabuľka, ktorá sa dá spočítať a ktorá sa dá veľmi jednoduchým a preukázateľným spôsobom do toho, do tej kalkulácie dať, samozrejme, by to zásadným spôsobom tú bilanciu zhoršovalo. Ale na to, aby sme si povedali pravdu do očí, je treba mať odvahu a je to lepšie, ako strkať hlavu do piesku a myslieť si, že všetko je v poriadku. Ďakujem pekne.