83. schôdza NR SR - 2.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2023-02-02
Poslanec: Galek, Karol (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

110. Ďakujem pekne. Hneď na úvod by som teda chcel oznámiť, že by som navrhol na samostatné hlasovanie body zo spoločnej správy, a to nasledovne: body 2 a 7 samostatne hlasovať o nich spoločne v rámci jedného hlasovania a body 8 a 9 takisto samostatne a hlasovať o nich spoločne v rámci jedného hlasovania. A poviem následne aj prečo. Tento zákon, o ktorom budeme dnes hlasovať, ako už aj pán minister uviedol, sme nechali na ministerstve v stave na predloženie do Národnej rady, čo aj pán minister urobil. Prešiel prvým čítaním a tento návrh zákona počítal s nejakými povinnými rezervami, ktoré musia dodávatelia, ktorí dodávajú slovenským odberateľom plyn, držať v našich zásobníkoch. Je to asi logická požiadavka, keďže tak ako pekár nikdy sa nespolieha na to, či mu ráno dovezú múku, ale jednoducho drží si nejakú múku v zásobe, aby mohol ten chleba ráno upiecť, tak je dobré mať naozaj aj v našich zásobníkoch pre našich dodávateľov držaný plyn. Navrhovali sme, aby to bolo aspoň 25 % z toho objemu, ktorý majú zazmluvnený na tej druhej strane na tej dodávke. Je to hlavne kvôli tomu, že aj dnešná energetická kríza priamo súvisí s dodávkami energií z Ruska. Týka sa to, samozrejme, aj toho plynu. No a preto to bola Európska komisia, ktorá minulý rok v júni predstavila nariadenie o jeho povinnom skladovaní a z neho vychádza aj tento samotný zákon. Cieľom bolo nielen naplniť zásobníky európske počas tejto zimy na 80 %, ale aj v ďalších rokoch tento, túto úroveň naplnenia zvýšiť na 90. Každá krajina má iné kapacity zásobníkov, niektoré dokonca žiadne. Slovensko je však na tom dobre. Našu zimu, na našu zimnú spotrebu si vieme prakticky celú túto zásobu schovať pod zem. Naše zásobníky majú kapacitu tridsaťosem terawatthodín a ešte máme, päť, cca päť terawatthodín v takzvaných Dolných Bojanoviciach, čo je zásobník v Českej republike, ale je napojený iba na našu sústavu. V spolupráci s SPP sa nám podarilo ako bývalému vedeniu začať úspešne napĺňať tieto zásobníky. Možno si spomeniete na tú diverzifikáciu zásob alebo dodávok plynu, ktorá prebiehala prakticky už od októbra 2021, kedy SPP prvýkrát zazmluvnilo prvý LNG tanker a prišiel nám, k nám v máji minulého roku. Tá naplnenosť toho zásobníka napriek tomu, že stále aj tiekol, alebo aj vďaka tomu, že stále tiekol ten plyn z Ruska, dosiahla k 1. 9. minulého roku takmer o 80 %, presnejšie 78. No a následne to nastavené plnenie pokračovalo ďalej a na začiatku tej vykurovacej sezóny alebo v začiatku vykurovania to bolo až 90 %. Dnes sme na úrovni približne 68 %, ale teda treba si uvedomiť, že naozaj ten plyn sa už dnes aj relevantne čerpá a využíva. Aký vývoj bude mať vojna na Ukrajine, tak to naozaj dnes nikto netuší a mnohí odborníci varujú práve pred tou nasledujúcou zimou, teda tou, ktorá príde na konci tohto roku, a hovoria, že táto situácia môže byť ešte kritickejšia a práve tento ruský plyn nemusí byť už vôbec. Preto ma prekvapilo, keď práve k nášmu návrhu zákona o skladovacej povinnosti plynu, ktorý sme nechali hotový na ministerstve, prišiel pozmeňovací návrh, síce poslanecký pozmeňovací návrh na výbor, ktorý sa konal tento týždeň, a práve táto povinnosť týchto 25 % sa z tohto návrhu zákona vypúšťa. To znamená, že naozaj, áno, spoliehame sa na to, že tú zásobu budeme mať, veď aj pán minister povedal, že sa to dobre vyvíja, ale vyvíja sa to teraz. Vojna stále neskončila a ani zima dokonca ešte stále neskočila. Pretože sme tak možno v polovici. Všetci vieme, že sa nám posúva práve tá sezóna. Toto riešenie, ktoré sme my nechávali na ministerstve, bolo prerokované aj s plynárenským dispečingom, aj prevádzkovateľmi zásobníkov. Áno, aj nám vtedy hovorili dodávatelia, že môže sa stať, že ich to bude nejakým spôsobom zaťažovať. Samozrejme, že bude, ale podnikajú na Slovensku, dodávajú pre naše domácnosti, pre naše podniky tento plyn a ja si teda myslím, že naozaj by mali držať aspoň tú minimálnu rezervu, aspoň tých 25 %. Možnože ale pán minister má nejakú krištáľovú guľu a vie ako dopadne vojna na Ukrajine a dovolí si povedať, že už sme za horizontom, už sa nám tá situácia natoľko zlepšila, že povinné skladovanie už viacej nemusíme riešiť. Ja si to ale naozaj nemyslím, a to aj napriek tomu, že naozaj tá situácia je lepšia vďaka diverzifikácii, vďaka prepoju na Poľsko. Ale naozaj nemyslíme na súčasné obdobie, myslime na to, čo nastane v budúcnosti, čo môže nastať ďalšiu sezónu, čo môže nastať ďalšie obdobia, pretože na toto myslí aj práve Európska komisia v tom svojom nariadení. Peťo, chceš to stopnúť, či mám pokračovať? (Rečník sa obrátil na predsedajúceho. Predsedajúci: „Ja len, koľko ešte?" ) Tak tri minúty mám. Dobre, ďakujem. Slovensko je druhá najplynofikovanejšia krajina a súčasne aj najzraniteľnejšia. Nesmieme ale zabúdať na to, že kým ten plyn, ktorý u nás spotrebovávame, máme už dnes aj diverzifikovaný, tak dnes sme na konci celého toho reťazca. To znamená, predtým sme boli na začiatku tej rúry, ktorá išla cez tú Ukrajinu, ale dnes tie rúry, ktoré nám dovážajú tento plyn, idú zo severu, z juhu, zo západu, ide to od tých terminálov a my sme tí najzraniteľnejší, lebo sme jednoducho uprostred toho celého systému. A preto si myslím, že naozaj aj tieto zásoby dávajú pre nás ako krajinu logiku. A áno, minister, pán minister hovoril o tom, že sme najprísnejší, ale má to svoje odôvodnenia. Čiže veľmi zjednodušene, čo sa ide udiať týmto pozmeňovacím návrhom. Týmto pozmeňovacím návrhom sa má zrušiť povinnosť pre dodávateľov a táto viac-menej ostane na dobrovoľnej báze, respektíve na ťarchu Slovenského plynárenského priemyslu. SPP je štátnym podnikom, no a teda zaplatíme to napokon buď my všetci, keďže o tento výdavok bude znížená dividenda, alebo to bude na ťarchu týchto zákazníkov. A ten tlak zo strany tých dodávateľov, ktorí tvrdili, že tým utrpia. Áno, utrpia tým na svojich ziskoch. Ale toto tvrdili v situácii, kedy bola cena plynu na trhu 150, 200, 300 eur. Dnes sa pohybujeme na úrovni 68 eur. A opäť pripomínam, vojna stále je v nedohľadne. Toto teda k tomu plynu a teda to, prečo vynímam na samostatné hlasovanie body 2 a 7, ktoré odnímajú túto povinnosť pre tých dodávateľov skladovať týchto 25 %, čo si myslím, že je nezmysel, a preto budem rád, ak o nich budeme hlasovať samostatne v rámci jedného hlasovania. Ale mám ešte jednu krátku otázku. Chcel by som sa opýtať na dva body z pozmeňovacieho návrhu, konkrétne je to doplnenie čiarky a slov dodávky elektriny a plynu v § 16 ods. 1 aj odstavca 3, a to za slová § 11. Ide o to, že ministerstvo má záujem o spresnenie subjektov, ktoré budú podliehať krízovej regulácii, lebo aj toto sa v tom zákone rieši, ale v tomto znení sa do tohto okruhu môžu zaradiť napríklad aj veľkoobchody. Jednoducho absolútne neregulovaný subjekt. A teda chcem sa opýtať, prečo radšej ste nešli cestou prebratia názvoslovia, ako ho v októbri navrhla v rámci nariadenia 2022/1854 o núdzovom zásahu Európska komisia, a to definovať ako malé a stredné podniky. Čiže nie dodávky elektriny a plynu pre všetkých vrátane veľkoodberateľov, ale vyslovene to zacieliť na malé a stredné podniky. A toto je tá moja požiadavka na to samostatné hlasovanie o bodoch 8 a 9 spoločnej správy a o nich môžme takisto hlasovať spoločne v rámci jedného hlasovania. Takže ďakujem veľmi pekne za vypočutie si a verím, že aj pán minister bude mať pre mňa nejaké odpovede. Ďakujem.