90. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2023-05-10
Poslanec: Karahuta, Jaroslav (SME RODINA)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

74. Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predsedajúci. Kolegyne, kolegovia, chcem sa tiež vyjadriť v rozprave k tomuto zákonu. My sme, my sme za hnutie nepredkladali žiaden pozmeňujúci návrh z jednoduchého dôvodu, sme predpokladali, že to dopadne presne tak, ako to dopadlo teraz, že bude z toho guláš, guláš, ktoré dopady tohto gulášu vo výsledku budú znášať tí, ktorí za tento zákon bojujú, a to sú poľovníci. Kľudne môžme nazvať tento zákon lex Lebocký. Lebo v prvom rade sa jedná o to. Keby bol zákon predložený jednou vetou, ruší sa povinné členstvo, to by som bral ako korektné, aby sme sa o tom bavili. Pokiaľ by prehlasovala väčšina v Národnej rade zrušenie povinného členstva, bolo by to vybavené, ale nemiešajte ďalšie veci. A teraz poviem, čo ste urobili svojimi pozmeňovákmi. Pán poslanec Fecko predložil pozmeňovák, v ktorom ruší povinnosť registrácie organizačných zložiek poľovníckych organizácií na ministerstve pôdohospodárstva. Čiže ministerstvo pôdohospodárstva bude vedieť o tom, že poľovníci sú, bude vedieť, že aj niekde existujú. A ja som zvedavý, pán poslanec, ako potom budeme riešiť to, čo nehovorím, že sa podarilo super, ale aspoň dvojnásobne sa zvýšil odstrel diviakov v prípade afrického moru. Aspoň dačo. Skončili tieto stretnutia a dopadne to presne tak ako u poľnohospodárov. To znamená, máme nový strategický plán a 15-tisíc, 19-tisíc poľnohospodárov ani netuší, čo je v tom strategickom pláne, pretože nemá im to kto povedať, nemá im to kto. Oni tušia niečo z facebookov, z instagramov, niečo z televízie, ale vlastne nemajú ani tušenia o tom, ako funguje poľnohospodársky svet na Slovensku. A takto potom vyzerá náš vidiek! A potom sa nečudujte, že je túžba ľudí vrátiť sa naspäť o desiatky rokov do obdobia socialistických družstiev ako takých, pretože tie im dávali záruku toho, že majú zamestnanie, môžu byť doma. V tých čižmách, v tom plášti išli na družstvo a vrátili sa naspäť. Nečudujte sa, že je nostalgia ľudí za minulosťou. Druhá vec. Nechápem v pozmeňováku, ktorý predkladal pán poslanec Fecko, v § 38 sa ruší bod 4, že okresný úrad postupuje proti organizačnej zložke poľovníckej organizácie, ktorá je oprávnená konať vo svojom mene, pri porušení ustanovení tohto zákona obdobne ako proti poľovníckej organizácii. To znamená, keď toto sa vypustí, tak ja to chápem takto, že okresný úrad stráca kompetencie postupovať proti organizácii nejakej poľovníckej, hej, bez ohľadu na to, či zákon porušuje, alebo neporušuje. Čiže nebude môcť. Berieme kompetencie okresnému úradu. A ideme teraz ďalej. Pán poslanec Mičovský. Myšlienka pekná, dopad šialený. 12-metrový pás okolo lesa, ktorý bude obsiaty nízkorastúcimi rastlinami, ktoré nemajú legislatívnu oporu v Národnej rade. Nemáme nikde legislatívny termín nízkorastúce rastliny. To znamená, že nerobiť tam nič alebo neodrobená pôda, čiže nerobiť nič. To znamená, tých 12 metrov bude vyňaté z podpôr v rámci strategického plánu a spoločnej poľnohospodárskej politiky. To sa nebude, nebude platiť. Ako myšlienka dobrá, sme sa o tom veľakrát bavili, ten pás by tam mal byť, ale ten by mal zahrnutý v rámci poľnohospodárskej legislatívy a nie poľovníckej. A už nehovorím to, že nemôžme na základe iného zákona, v danom prípade zákona o poľovníctve, znížiť maximálnu výmeru obsiatej plochy na 30 ha, pretože na to sú úplne iné legislatívne prvky. Ja som dnes komunikoval, keď som videl tento pozmeňovák, aj s ľuďmi z ministerstva pôdohospodárstva. V podstate nevedia ani reagovať na to, že čo to bude znamenať, či sa to vôbec dá vykonať, a tým pádom prídeme o dotácie, znížime si, znížime si plochu, tým pádom, že si znížime plochu, znížime celkové množstvo priamych platieb a môžme prísť o nejakých pár desiatok miliónov a možno aj 100 miliónov alebo koľko v rámci priamych podpôr. Čiže tento pozmeňovák je ďalší veľký problém. Pokiaľ by sme tam dali biopásy, áno, súhlasím, ale na biopásy sú presne pravidlá, že tam nemôžu byť nízkorastúce, to znamená tráva, ale tam sú špeciálne druhy plodín, ktoré sú určené na výsev v rámci biopásov. Tam máme ďa... a pokiaľ to necháme úplne zarásť, tak z dnešných 300-tisíc alebo 350-tisíc hektárov bielych plôch, to sú tie zarastené plochy kriakmi, sa nám zvýši rozloha možno na 400-tisíc, možno 500-tisíc a vybudujeme si krásne zarastenú krajinu a výsledok bude ten, že ten les sa priblíži k tomuto poľu za dva-tri roky. Čiže teraz urobíme pás a potom les priblížime k poľu a potom zase budeme posúvať pás až nakoniec skončíme v centre dediny pri kostole, kde sa neotočí ani kombajn. Tretí pozmeňovák je pozmeňovák pani poslankyne Halgašovej. Tak toto keby som bol zákerný, tak by som vyložene zahlasoval za tento pozmeňovák. A poviem prečo. Tri percentá na škodách, a teraz poďme spolu počítať, ľahké čísla. 4 milióny ton komodít, ktoré vypestujeme, nebudeme brať silážnu kukuricu a tak ďalej a máme 4 milióny ton pšenice, kukurice, jačmeňa a repky, z toho 3 % pri priemernej cene 150, a to nehovorím, že repka stojí aj 500 a niekedy aj 800, tak máme minimálne 20 miliónov. Takže, vážení poľovníci, pripravte si ročne 20 miliónov na náhradu škôd spôsobených vlastnou zverou. (Reakcia z pléna.) Nie, a toto je reálny dopad. (Reakcie z pléna.) To nie, toto je reálny dopad. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR Páni poslanci, keď ho budete prerušovať, tak mu vrátim čas a môžme tu byť do rána. Nechajte ho dohovoriť, dajte si faktické a kľudne reagujte a nevykrikujte tu! Karahuta, Jaroslav, poslanec NR SR Takže si uvedomme, že čo vlastne konáme, čo vlastne konáme. 20 miliónov, povedzte mi poľnohospodára a pokiaľ máte, ja nie som poľnohospodár, ale určite každý má známeho, keď mu príde sucho alebo zle uskladní osivá, alebo bude mať nejaký iný agrotechnický problém a bude mať o 3 % nižšiu úrodu, poviem, čo to znamená, priemerná, priemerný výnos je 4-5 ton z hektára, povedzme 3 %, 120 kíl. 120 kíl pšenice alebo kukurice menej z jedného hektára, 30 dní po skončení úrody. Každý jeden poľnohospodár to nahlási, kto nenahlási, tak je blázon, je blázon aj preto, že prichádza o vlastné peniaze. Takže toto sú ďalšie, ďalšie veci, ktoré treba trošku domyslieť, keď také pozmeňováky dávame. A už a už to, že pani poslankyňa Halgašová v rámci pozmeňujúceho návrhu nariaďuje okresnému úradu na vlastné náklady znížiť stav zveri, tak toto už som zvedavý, kto toto zaplatí. Kto zaplatí, to znamená, pracovníci okresného úradu dostanú pušky, pušky a tu ešte, alebo môžu mať aj tie všelijaké zariadenia, ja nie som poľovník, ja tú terminológiu nepoznám, všelijaké špeciálne zariadenia, ďalekohľady a budú chodiť a strieľať. Toto nemôže takto, takto fungovať. A ďalšia vec, ja som sa rozprával teraz so štátnym tajomníkom Kičom, keď sme boli dole v jednom médiu, a sa ho pýtam, že či videl tento, tento pozmeňovák, pretože v tomto pozmeňováku sa tu doslova píše, že okresný úrad je povinný nahradiť úplné zníženie počtu zveri bez ohľadu na počet, obdobie lovu, vek, vekové triedy, pohlavie a kritériá chovnosti. To znamená všetko – od bachyne cez gravidnú jelenicu cez neviem čo, zaradom pušky a strieľať. Potom môžme súhlasiť iba s pánom poslancom Tarabom, zavolajme armádu, dajme im guľomety a nech strieľajú všetko, lebo toto je vlastne to. Predsa musíme mať trošku, aj trošku nejakú logiku. Preto keď toto všetko zrátame a dáme dohromady, tak ja navrhujem jednu vec v rámci v tejto rozprave, poďme podporiť návrh pána poslanca Tarabu. Posúďme to na ďalší, ďalší mesiac, sadnime si spolu a urobme z toho ozaj slušný zákon, lebo toto keď prejde, tak aj poľovníci, ktorí sú na balkóne, budú ozaj platiť 20 miliónov ročne. A to hádam nechceme, aby toto bolo. Lebo tak to vraj funguje v Maďarsku. Ja tie pravidlá moc nepoznám, ale dajme to dohromady tak, aby tie škody boli čo najnižšie, ale na druhej strane, aby poľovníci nemuseli platiť obrovské milióny. A to sa dá napríklad tak ako zákonom, ktorý predkladá pán Gyimesi, a to je dohoda aj s ministerstvom, že v prípade, že vznikne škody viac ako 10 %, lebo 3 %, to je ozaj, zafúka vietor a 3 % je škoda, alebo kopnete do dvoch kukuríc a máte 3 % škodu, tak vtedy je povinnosťou si zabezpečiť odlov cestou zvýšenia výdaja poľovných lístkov v danom katastri, v danom, v oblasti, kde sa poľnohospodársky podnik nachádza, tak že na každých 10 hektárov jeden poľovný lístok, maximálne 10 lístkov, 10 lístkov. A tie nemusia robiť iba, iba pracovníci poľnohospodárskeho podniku, ale môžu ich na základe dohody dať aj niekomu inému a vtedy vlastne vyvinú aj poľno... právo výkonu poľovníctva získa aj ten poľnohospodársky podnik takouto, takouto dohodou a príde tam ďalších 10 ľudí; to myslím, že je celkom slušný počet, ale budú si robiť spoločné poľovačky a tento stav sa zníži. A musíme urobiť z opatrnosti a z úcty nielen k poľnohospodárom, ale aj k zveri, k prírode a trošku komplexnejšie to riešiť. Takže skúsme takto a na budúci, na budúci mesiac spoločne pripravme, sadnime si spolu a pripravme ozaj takú úpravu, žeby sme sa za ňu nehanbili, aby sme boli na ňu hrdí. Ďakujem pekne.