20. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2011-07-07
Poslanec: Senko, Ján (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

44. Dobre, ďakujem. Ja budem interpelovať a podávam interpeláciu na ministrov, dvoch ministrov. V jednej interpelácii na ministra hospodárstva vlády Slovenskej republiky, bol tu, bohužiaľ, už tu nie je. A na ministra životného prostredia vlády Slovenskej republiky, a síce ohľadom pripravovanej povrchovej ťažby zlata v regióne Podpoľanie a v lokalite Biely vrch, v katastri mesta Detva a obce Dúbravy. Vážení páni ministri, neprítomní, a, pardon, pán minister životného prostredia je tu, ospravedlňujem sa, v oblasti Podpoľania v lokalite Biely vrch prebehol vrtný prieskum na zásoby zlata a sú rozbehnuté práce súvisiace s realizáciou jeho ťažby. Postupne medzi obyvateľov prenikajú informácie, ktoré ich nenechávajú ľahostajnými. Znepokojujú ich informácie hovoriace o povrchovej ťažbe, ťažbe zlata metódou kyanidového lúhovania a možnej ekologickej záťaže územia, ktorá by mala dôsledok na kvalitu života v bližšom ako aj v širšom okolí. Obávajú sa zníženia hodnoty územia, v ktorom obyvatelia, ale aj súkromní investori v minulom období investovali a rozhodli sa tu žiť. Obyvatelia v dotknutom území si uvedomujú, že po odsúhlasení ťažby môže vzniknúť problém s prípadným predajom ich nehnuteľného majetku, že majitelia domov, bytov, polí a záhrad stratia časť z ich hodnoty z dôvodu tejto hospodárskej činnosti a jej možných dopadov na životné prostredie. Boja sa, že v území, kde žijú, tak toto územie stratí na svojej atraktivite. Obávajú sa, že ťažbou stratia predovšetkým oni, obyčajní ľudia a získa len a len ťažobná spoločnosť, ktorá nie je zviazaná so životom ľudí v tomto kraji. Spoločnosť našla ložisko s geologickými zásobami zlata asi v množstve 80 ton, plánované začatie dobývania výhradného ložiska má byť do troch rokov od právoplatnosti rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru. Predpokladaný objem ťažby je cca 3 milióny ton rudy a 3 milióny ton skrývky. Pri technológii dobývania, ktoré má byť povrchové s jamovým lomom, sa predpokladá použitie výbušnín - plošných odstrelov. Dobývaním ložiska vznikne na povrchu lom o rozmeroch cca 800 metrov krát 700 metrov a do hĺbky 250 metrov. Technológia ťažby má byť konvenčná s použitím lopatových rýpadiel a špeciálnych nákladných vozidiel na odvoz rúbaniny. Za určité obdobie bude zdroj vyťažený. Vybuduje sa však odkalisko počas jeho ťažby. Medzi obyvateľmi vzniká obava, že po vyčerpaní zdroja majitelia zbalia kufre, zlikvidujú firmu a odídu. Z jej manažmentu tu určite nikto bývať nebude, ale haldy vyťaženej zeminy bez života tu zostanú. Zostane tu aj odkalisko, ale s akou a koho zodpovednosťou za prevádzku? Ale prevažná väčšina súčasného obyvateľstva v tomto území určite zostane žiť - z majetkových, ekonomických ako aj rodinných väzieb, či jednoducho z dôvodu úprimného vzťahu k tomuto regiónu. V území poznačenou, poznačenom ťažbou znehodnotenými investíciami, ranami nielen na prírode, ale aj v dušiach ľudí a v ich zdraví. Ľudia sa pýtajú, či predaná hodnota zlata vyťažená z tohto územia má takú cenu, akou môže byť možné znehodnotenie tohto regiónu predpokladanou ťažbou. Nie sú si istí, že sľuby o pozdvihnutí tohto regiónu prostredníctvom predmetného projektu by mali pomôcť k rozvinutiu cestovného ruchu, prilákať turistov, nové pracovné miesta a zvýšiť životnú úroveň, ako aj kvalitu života v tomto priestore. Najmä keď si uvedomujú, že lokalita Biely vrch sa nachádza priamo za priemyselným parkom Podpolianskych strojární Detva a je aj v blízkosti chránenej krajinnej oblasti Poľana. Skôr si myslia, že súčasné, zatiaľ neisto formulované sľuby majú skôr bližšie k porekadlu - "keď vtáčka lapajú, pekne mu spievajú". Mimochodom, predmetná lokalita je súčasťou regionálneho biocentra číslo 3 Podpoľanie, ktoré je charakterizované zachovalými prirodzenými komplexmi biocenóz, ekotonových spoločenstiev a vysokou diverziou ornitonocenos. Územiu je priradený vysoký až veľmi vysoký stupeň ekologickej stability krajinnej štruktúry. Na predmetnom území je dodržiavaný dobrý stav vôd. Samozrejme, že spokojnými obyvateľov dotknutom území nenechávajú ani informácie svedčiace o environmentálnych záťažiach na územiach, ktoré zostávajú po ťažobných spoločnostiach, problémy s prevádzkovaním rôznych odkalísk a bezmocnosti štátnych orgánov v prípade zistených nedostatkov zjednať nápravu. Obávajú sa, že dodržiavať všetky normy, predpisy a technologické postupy, ktoré by aj boli stanovené pri povolení pre ťažbu, nie vždy budú dodržiavať a to s cieľom zištného šetrenia či minimalizovania nákladov na úkor možných dopadov na kvalitu životného prostredia. Nakoniec aj takéto sú konkrétne skúsenosti s ťažobnými spoločnosťami. A to nielen u nás, nielen Európa má už svoje skúsenosti, keď sa dôsledky z ťažby alebo výroby dotkli ľudí žijúcich v príslušnom regióne. Mementom je určite havária odkaliska v maďarskom Kolontáry. Ale aj stav a kvalita odkalísk na našom území. Netreba sa preto týmto obavám čudovať. Veď v tomto území je život blízko pri ťažobnej lokalite Biely vrch, ako aj pri plánovanom umiestnení odkaliska. Na verejnosť zároveň prenikajú informácie, že zo strany štátnych orgánov dochádza k procesným pochybeniam. Dotknutá verejnosť a priľahlé obce, ktorých sa plánovaná ťažba bytostne dotkne, žiadajú o vypracovanie posudzovania plánovanej ťažby na životné prostredie ešte pred určením dobývacieho priestoru, najmä z dôvodu nesúladu kyanidovej technológie s legislatívou Európskej únie, ako aj územného plánu vyššieho územného celku Banskobystrického kraja. Vznikajú pochybnosti, či predmet činnosti potencionálnej ťažobnej spoločnosti, ktorá sa o dobývací priestor uchádza, je v súlade s predmetom činnosti, s jej predmetom jej činnosti a či takéto konanie spoločnosti nie je nad rámec predmetu jej činnosti. Nemožno sa preto čudovať, ani iniciatíve ľudí v tomto regióne, ktorý vzhľadom na jej chabé informovanie, bez informovania širokej verejnosti s prieskumnými vrtmi, ich výsledkami, plánom ťažby a jej možnou záťažou na územie, nákladmi a výnosmi z ťažby, založili občianske združenie Podpoľanie nad zlato. Iniciatíva vyústila do petičnej iniciatívy na neodsúhlasenie povolenia ťažby zlata v lokalite Biely vrch. Iniciatíva získava čoraz širšiu podporu obyvateľstva a to nielen v regióne Podpoľania. Pán minister životného prostredia, pevne verím, že ministerstvo životného prostredia sleduje túto aktivitu, formuje sa jeho názor na základe predkladaných informácii zo strany potencionálneho investora, ako aj odbornej a laickej verejnosti. Vzhľadom k uvedeným skutočnostiam vás interpelujem a žiadam o váš postoj, postoj vami zvereného ministerstva k možnosti ťažby v lokalite Biely vrch. Informáciu o možných dopadoch na životné prostredie z ťažby, ako efektivitu jeho ťažby, ktorej výsledkom môže byť prípadné zhoršenie kvality života na území nielen Podpoľania, ale aj územiach smerom k mestu Zvolen a k mestu Lučenec. Pán minister hospodárstva, interpelujem vás a žiadam odpoveď na otázku, ako sa vám javí možná efektivita ťažby z pohľadu štátu? Žiadam vás, aby ste posúdili činnosť príslušného obvodného banského úradu v Banskej Bystrici, v kompetencii ktorého je povoľovanie banskej činnosti, prípravy, otvárania a dobývania ložísk a jeho postupu pri určení dobývacieho priestoru. Moju interpeláciu v písomnej forme odovzdám do podateľne Národnej rady Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.