23. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2013-09-11
Poslanec: Mikloško, Jozef (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

26. Tak dovoľte ešte pár slov k Filipínam. Samozrejme, aj tu som plne za schválenie tejto zmluvy. Aj tu ide o rutinný vzor zmlúv v Európskej únii, precízny, pripravený, aj keď táto zmluva je podstatne, podstatne reálnejšia ako zmluva predchádzajúca. Mal som možnosť pred rokmi navštíviť na dva týždne Filipíny. Môžem povedať, že túto krajinu som si veľmi obľúbil nielen pre krásne ženy, ale aj pre veľmi peknú mentalitu podobnú Slovensku. V tom čase naozaj Dubček, všetci poznali, kto bol Dubček, všetci poznali, kto bol Havel, a napríklad aj jedného kňaza holobradého, ktorý tam bol celý život ako misionár, mnohí, mnohí poznali. Lebo bol známou osobnosťou na Filipínach, tuto z neďalekých tuším Dolian. Teraz tie paralely, ktoré sú tu aj so Slovenskom skutočne, krátko podčiarknem. Sme si mentálne naozaj blízki, aj keď sme veľmi ďaleko. A otázka na pána ministra, to by som možno ho poprosil aj tu ho ešte odpovedať, až môže, že teda nemáme tam svoje zastupiteľstvo. Neviem, kedy sa prerušilo, lebo za Československa, myslím, bolo. Máme v Jakarte v Indonézii zastupiteľstvo, ktoré je zodpovedné aj za Filipíny. Pán Rozkopál je výborný diplomat. Ale prečo teda nemáme u nich? A ako potom prebieha s nimi spolupráca? Je to veľká krajina, má 92 miliónov ľudí. A hovorím, je nám veľmi blízka. Jej história je tiež v niečom podobná s nami. Teda najprv mali veľa starostí s okupantmi, najprv Španieli ich stáročia okupovali, potom Angličania, od 20. storočia Američania, cez vojnu Japonci a až od 1946 sú samostatní. Mali veľa všelijakých tragédií, aj prírodných, však to všetci dobre vieme, ale aj politických turbulencií. Ale dnes sa mi zdá tá krajina stabilná, aj keď na niektorých ostrovoch, ktorých sú tisícky, ešte sú problémy, najmä etnické a náboženské. Krajina silne doplácala, napr. doplatila na častú devalváciu pesosu, na pôžičky, na voľný trh. Jeden profesor ekonomiky univerzity v Manile, pán profesor Lisauko mi povedal, že pre nás je globalizácia rekolonizácia. Na krízu v '98. finančnú ázijskú sme veľmi tvrdo doplatili. A on mi aj povedal tak, a že to je tvrdé slovo, ale je na tom niečo pravdy. Voľný trh u nás je využívanie lacnej pracovnej sily. Pred nejakým časom riaditeľ oddelenia OSN pre Latinskú Ameriku Zumbado takto charakterizoval voľný trh. Teda, prepáčte, že to troška nesúvisí, ale je to zaujímavé a týka sa to aj celej Európy. Voľný trh potlačil hyperinfláciu a stabilizoval ekonomiku, ale zlyhal pri riešení problémov masovej chudoby a nezamestnanosti. Eufória, že voľný trh všetko vyrieši, je preč. Po jeho nástupe sa makroukazovatele zlepšili, ale chudoba a nerovné rozdeľovanie príjmov sa zhoršili. To platí nielen pre Filipíny, aj pre mnohé iné krajiny. Ešte jednu poslednú citáciu. Dnes je Františkom, pápežom Františkom menovaný kardinál Óscar Maradiaga na reformu kúrií a ten o pôžičkách Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky povedal, že zadlžené chudobné krajiny už svoje dlhy mnohokrát preplatili týmto inštitúciám. A toto platí aj pre Filipíny. Tam som videl, aj mám tie štatistiky, koľko už zaplatili, koľko mali požičané, a stále majú viac a viac. No posledným problémom, ktorý sa tiež aj trocha nás dotýka a môže k nám aj podstatne viac prísť, je, že Filipíny pri 92 mil. obyvateľov majú 11 mil. overseas workers, to znamená gastarbeiterov, ktorí pracujú v zahraničí. Je to osmina obyvateľstva, čo prinášajú peniaze. Ale bez otcov sa rozpadajú rodiny. A len v Manile, ktorá má 12 mil. obyvateľov, je 100-tisíc detí ulice, ktoré sa tam potulujú atď. Tak, prepáčte, za tento malý prehľad k situácii. Filipíny treba podporovať, snažiť sa viac angažovať Slovensko v obchodnej diplomacii, kultúre a ďalších akciách, pretože naozaj Filipíny sú naším priateľom, aj keď veľmi ďalekým. Ďakujem.