33. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2025-03-27
Poslanec: Lackovič, Marek (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

100. Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predsedajúci. Ja sa pokúsim vecne zanalyzovať celý tento návrh, ktorý dnes je v prvom čítaní. Na začiatok je moja povinnosť oznámiť, alebo pripomenúť, že my sme predkladali novelu tohto istého zákona 4. a 5. novembra minulý rok, čiže od toho nášho návrhu uplynuli len štyri mesiace a 22 dní a nie je potrebných 6 mesiacov, pričom v našom sme niektoré veci alebo časť totožných vecí sme sa snažili meniť. Čiže toto určite stojí za také pozastavenie sa, že či sme tu legislatívne v úplnom súlade so všetkým, ale poďme teda na to. Vy navrhujete s účinnosťou od 1. 1. 2026, po a) je to zvýšenie hornej hranice sadzby, miestneho poplatku za rozvoj. Navrhujete teda zvýšenie hornej hranice zo súčasných 35 eur na 60 euro na m 2 , ako dôvod uvádzate infláciu a s tým súvisiaci masívny nárast cien stavebných materiálov a prác. Toto sa aj nám zdalo v novembri pomerne legitímne a opodstatnené a, samozrejme, ten nárast cien stavebných materiálov je zreteľný a je signifikantný, rovnako tak prác. Máme tu, zároveň treba povedať také dve hľadiská alebo dve optiky, cez ktoré sa môžeme pozerať na tento miestny poplatok za rozvoj. To prvé hľadisko, ktoré je veľmi dôležité a ktoré je potrebné spomenúť, je to hľadisko tých obcí, miest, samospráv, teda starostov a starostiek, ktoré volajú po tejto zmene už dlhé roky. To druhé hľadisko je tých ľudí, ktorí reálne žijú v tých regiónoch a ktorým sa, jednoducho treba povedať, predraží nákup tých nehnuteľností častokrát od developerov. Čiže hneď na začiatku je treba povedať, že tu treba rozlišovať medzi týmito dvomi hľadiskami. My keď sme to koncipovali v tom novembri, predpokladám, že aj vy dnes, tak ste počúvali hlavne tých starostov a z nich prišiel input na to, že treba zmeniť aj tieto horné hranice. Takže s tým áčkom by nebol taký veľký problém, čo sa týka béčka, zavádzate inštitút zníženia sadzby cez VZN-ko, podľa navrhovanej úpravy bude môcť obec cez VZN-ko ustanoviť druhy stavieb alebo účely, na ktoré sú stavby zhotovované, pre ktoré sa sadzba poplatku za rozvoj znižuje o ustanovené percento, najviac o 75 %. Takéto zníženie sa ustanoví s účinnosťou najmenej na jeden rok. Ako dôvod uvádzate, že chcete zaviesť možnosť pre obce vyhodnocovať pozitívny dopad investície na rozvoj komunity formou zvýhodneného miestneho poplatku za rozvoj napr. pre malometrážne nájomné byty, pri ktorých píšete, že je žiadúce zvýhodniť takúto investíciu pred inými, pre obyvateľov obce menej výhodnými investíciami. S týmto máme tak trošku problém, pretože, alebo aj obavu, po prvé, vieme, že dnes premiér Robert Fico si dosť ide tú tému výstavby nájomných bytov a vieme, že poslanci SMER-u, HLAS-u nerobia veci len tak, čiže tu hľadáme nejaké to prepojenie. A po druhé, ani vecne to nesedí, veď práve byty majú na obce najväčší tlak, keďže starostovia, primátori k nim musia pristavovať tú príslušnú infraštruktúru. No a po tretie, obce aj dnes môžu diferencovať, že či ide o stavbu na bývanie, alebo na priemysel, alebo na pôdohospodárstvo, poľnohospodárstvo, kancelárie, predajne, takže tu mi uniká úplne tá pointa, že diferencovať medzi typmi budov, či sú malometrážne, alebo veľkometrážne, alebo červené, alebo modré už ide nad rámec nejakej tej základnej spravodlivosti a malé nájomné byty môžu zaťažovať rozpočet obce pokojne výrazne viac ako tie väčšie, súkromné, a to je predsa tá filozofia poplatku za rozvoj, aby pôvodné obyvateľstvo nedoplácalo na príchod nových ľudí. Napriek tomu, že ustanoviť takéto rozhodnutie musí zastupiteľstvo cez všeobecne záväzné nariadenie, zbytočne podľa mňa týmto vytvárate priestor pre možnú korupciu, keďže obecní mestskí poslanci alebo starosta, starostka zbytočne bude mať možnosť zvýhodňovať niektorých developerov za osobný prospech. Samozrejme, ani jeden z týchto argumentov nie je úplne nepriestrelný, keď mi vysvetlíte, ako to bude fungovať, tak som náchylný vám možno aj uveriť, ale zatiaľ teda toto béčko nepovažujem za úplne fajn zmenu. Čo sa týka céčka, tam vidíme rozšírené možnosti využitia výnosu z poplatku za rozvoj. My vieme, že doteraz zákon explicitne stanovuje, že výnos poplatku za rozvoj sa môže použiť na úhradu kapitálových výdavkov súvisiacich so stavebnými nákladmi na stavbu vrátane nákladov na vysporiadanie pozemku na dané vymenované účely. Vaša navrhovaná právna úprava vypúšťa slovné spojenie kapitálové výdavky a definuje možnosť využitia výnosu na po a) nadobudnutie nehnuteľnosti so zhotovením stavby, stavebné úpravy alebo údržbu stavby vrátane potrebných nákladov na vysporiadanie pozemku, alebo odstránenie stavby, ak ide o zákonne vymedzené typy stavieb. Potom navrhujete, aby sa dalo aj obstarať zariadenia slúžiace na starostlivosť o bezpečnosť, poriadok a údržbu obce a obecného majetku, rovnako tak obstaranie územno-plánovacej dokumentácie alebo územno-plánovacieho podkladu. Potom tam pridávate podporu verejnej dopravy, a taktiež tam pridávate vetu, ktorá ma z toho úplne celého zasiahla najviac, pridávate tam tvorbu štúdií a analýz spojených so zlepšovaním života obyvateľov obce. A nehnevajte sa na mňa, ale za toto sa dá schovať alebo skryť naozaj všeličo, a toto nás z toho vášho návrhu vyrušuje úplne najviac. Potom tam ešte pridávate pozemkové úpravy a tak ďalej. V dôvodovej správe pritom uvádzate, že navrhovaná zmena reaguje na požiadavky regiónov vyplývajúce z praxe. V poriadku, ale neviem kto z regiónov, lebo poviem potom aj na záver, že my sme všetky tieto obce a mestá oslovili, bolo ich 391, ak sa nemýlim, k decembru 2023 alebo k začiatku roku 2024, a toto sa tam nespomínalo ani raz. Pridávate účely využitia športovisko, detské ihrisko, náboženské nehnuteľnosti, kultúrne pamiatky, nehnuteľnosti významu pre obec, územno-plánovacie dokumentácie ako som už spomenul, štúdie spojené so zlepšením života obce, vodovody, kanalizácie, zadržanie vody, turistické atrakcie, záhrady, verejné parky, miesta na oddych, pozemkové úpravy a tak ďalej a tak ďalej. V zásade uvoľňujete ruky obciam až úplne a v tom momente už ten poplatok za rozvoj aj tak trochu stráca ten svoj pôvodný význam, lebo obec si môže naozaj bezmedzne ísť aj na bežné výdavky, ak ich skryje za účel a od kostola cez vyhodenie peňazí na obecné analýzy, úpravy pozemkov, čo je naozaj taký široký pojem, že nikto nevie, čo to všetko vlastne na konci dňa môže byť. Ad absurdum, my sme už dostali nejaké otázky z regiónov, že či budú môcť z týchto peňazí teda po novom platiť aj napr. obecné, technické služby touto logikou, keď robia nejaké pozemkové úpravy. Čiže vzniká tu, vznikajú tu nejaké nové otázky, ktoré nebudú úplne jasné, alebo či budú môcť platiť aj zamestnancov úradu, ak robia koncepciu rozvoja cyklotrás, ktorú skryjú pod tú štúdiu za účelom zvyšovania, zlepšovania spokojnosti obyvateľov obce. Čiže, pretože všetko môže teoreticky zlepšovať spokojnosť a kvalitu života obyvateľov obce, čiže na konci dňa sa pýtam, že či sa tohto poplatku za rozvoj bude dať platiť úplne všetko. Ak áno, potom stráca absolútne význam a pôvodnú ideu, na základe ktorej bol pred, neviem, cca desaťročím tvorený. Čiže je tam plnom vágnych pojmov, teda na míľu je to vzdialenému nášmu, podľa mňa ďaleko kvalitnejšiemu návrhu z novembra, pri ktorom ste sa všetci v koalícii zdržali. Po d), navrhujete tam použitie výnosu z poplatku za rozvoj aj pri spolufinancovaní, navrhujete nové ustanovenie, v zmysle ktorého obec bude môcť výnos z poplatku za rozvoj použiť aj v prípade, že výdavky hradí len čiastočne formou spolufinancovania. Ako dôvod uvádzate, že navrhované ustanovenie bude umožňovať obci spolufinancovať investičné aktivity na zlepšovanie života obyvateľov obce z poskytnutých dotácií z dôvodu, že kumulácia zdrojov výhradne z PZR, predstavuje zdĺhavý, niekoľkoročný proces na vytvorenie dostatočných finančných zdrojov na financovanie potrebných investícií. Toto je podľa mňa, úplne v poriadku, proti tomu nemôže byť asi žiadna výhrada, ak ide o zdroje Európskej únie, len pri tých širokých účeloch, upozorňujem opäť, to môže utekať naozaj kade, tade. Poďme na éčko, precizovanie informačnej povinnosti obce, doteraz to bolo tak, že obec si vlastným VZN-kom určila ako a dokedy bude zverejňovať informácie o výške výnosov z poplatku za rozvoj a jeho použití, vy navrhujete povinnosť pre obce informovať o výške výnosu z miestneho poplatku za rozvoj a jeho použití konkrétnym spôsobom na elektronickej úradnej tabuli, alebo na úradnej tabuli, alebo webovej stránke a v konkrétnej lehote, navrhuje sa do 30. júna, ak sa nemýlim, za účelom zvýšenia transparentnosti nakladania s verejnými zdrojmi. Opäť asi žiadna výhrada z našej strany, pokojne môže byť. Po f) využiteľnosť novej právnej úpravy už na výnosy navrhujete teda z poplatkov za rozvoj za rok 2025, ktorý nám už beží a máme tu pomaly apríl, ak ste to chceli, alebo ak chcete, aby to platilo už od apríla, alebo za celý rok 2025, potom nechápem, prečo ste sa zdržali pri tom našom návrhu, ktorý, hovorím ešte raz, bol precíznejší a bol predkladaný na začiatku novembra, ale budiž. Pridávate tam doklad o zaplatení poplatku za rozvoj, aby bol ako príloha ku kolaudácii. Do stavebného zákona sa navrhuje a doplnenie zoznamu príloh ku kolaudácii o potvrdenie o uhradení miestneho poplatku za rozvoj, ak daný poplatok obec v mieste stavby vyberá. Tomuto presne rozumiem, z tej aplikačnej praxe, ja som bol tiež starosta a stávalo sa, že niekedy sa vyhýbal ten poplatník alebo ten developer tým, že zázračne po vydaní a správoplatnení stavebného povolenia zdúchol, zmizol, bolo potom problematické vymáhať tieto poplatky, nehnuteľnosti boli predané častokrát. Čiže týmto si chcete ošetriť to jednoducho, aby nebolo možné túto stavbu skolaudovať bez toho, dokým nemá zaplatený poplatok za rozvoj. Čo je okej, akurát my sme to chceli dať inak, ak si pamätáte ten náš návrh, my sme to chceli dať ako prílohu zmluvy, na základe ktorej dochádza k prevodu vlastníckeho práva ku stavbe. Čiže my sme to navrhovali v tom novembri tak, že bez zaplateného poplatku za rozvoj by nebolo možné predať, vy to otáčate podľa mňa menej prísnejšie ako my, pretože predať to možné bude aj s nezaplateným poplatkom za rozvoj, akurát to nebude možné kolaudovať, a tu si nie som úplne istý, či toto je to, čo tí starostovia potrebujú, lebo, hovorím, vlastne neodstránite ten problém aplikačnej praxi, že nevymôžete ten poplatok jednoducho, akurát vám budú pribúdať neskolaudované stavby, ale viac toho poplatku jednoducho nevymôžete. Poviem k tomu nášmu návrhu trochu viac, ktorý sme predkladali na začiatku novembra. My sme to urobili poctivo, tak ako sa aj opozičné návrhy predkladať majú, my sme oslovili každú jednu samosprávu, ktorá tento poplatok k roku 2024 vyrubuje alebo vyrubovala, bolo to 391, dajme, nech to je 400, aby sa to ľahšie pamätalo. Čiže všetkých 400 samospráv sme oslovili s otvorenými otázkami cez dotazník atď. a svedomito sme pripravili novelu návrhu zákona alebo novelu zákona, ktorá bola prejednaná skrz-naskrz celým Slovenskom naozaj vyprecizovaná, vycizelovaná do takej podoby, za ktorú sme sa nemuseli hanbiť. Sám som bol päť rokov starostom vôbec najrýchlejšej rastúcej samosprávy na Slovensku a dobre viem, že poplatok za rozvoj je veľmi silný a dôležitý nástroj a v mnohých satelitoch krajských miest známy aj ako ten bič povestný na developerov, ktorý do veľkej miery pomáha plniť rozpočty mnohých obcí a miest Slovenska. Nezabudnem nikdy na ten príklad, nie som si istý, či je to teraz Ivanka pri Dunaji, alebo Bernolákovo, kde majú cez 6 mil. na účte z poplatku za rozvoj, ale nevedia ich minúť. Jednoducho ten zákon je v súčasnosti nastavený tak rigidne, že majú milióny na účte, ktoré nevedia minúť. Z týchto všetkých akcií sme naozaj cítili silnú potrebu novelizovať ho, a to tak, aby fungoval lepšie a efektívnejšie než doteraz. Nepreruším? (Rečník sa obrátil na predsedajúceho.)