34. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-11
Poslanec: Zemanová, Anna (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

158. Ďakujem pekne za slovo. Ja si myslím, že tá filozofia, že naozaj treba menej skládkovať, je správna, avšak tá cesta k dosiahnutiu tohto cieľa nebude celkom jednoduchá. Áno, jedno z ciest je aj úprava ceny za skládkovanie ako priamy finančný tlak na tých producentov odpadu, avšak nevidím úplne správne nastavené niektoré, niektoré parametre, ktoré tento zákon hovorí a ani vlastne riešenie dopadov na tých, ktorých sa to bude týkať. Pretože ide, jej cieľom je znížiť podiel komunálneho odpadu, netriedeného komunálneho odpadu na skládkovanie, čo dnes naozaj prichádza k paradoxným situáciám, keď bola tu spomínaná aj bratislavská spoločnosť OLO, kde, ktorá zabezpečuje pre, ako na tomto príklade chcem poukázať na absurdnosť, kde spoločnosť, mesto Bratislava zabezpečuje pre všetkých svojich obyvateľov zvoz komunálneho odpadu, avšak istú časť komunálneho odpadu tzv. veľkorozmerného zabezpečujú ich zvoz a likvidáciu samotné mestské časti. A dostávame sa koľkokrát do situácie, kedy tie samotné mestské časti, ktoré sú súčasťou mesta Bratislavy, objednávajú si na likvidáciu alebo odvoz tohto zberového, teda zberového, tohto nadrozmerného odpadu, to sú tie veľké kontajnery, ktoré sa dvakrát za rok pristavujú na to, aby si ľudia mohli upratať svoje dvory a domy, tak namiesto toho, aby tento odpad odvážali do spaľovne, ktorá ho je schopná podrviť a spáliť, tak objednávajú si ho na odvoz na skládku. A tu si povedzme, že naozaj z akého dôvodu? No z takého dôvodu, že robia si cenový prieskum, že čo bude lacnejšie a vlastne robia absurdnú situáciu, že napriek tomu, že teda je to odpad produkovaný obyvateľmi Bratislavy, ktorí majú vlastnú spaľovňu ako jedno z mála miest, tak tento odpad napriek tomu putuje na skládky v okolí, na rôzne skládky, ktoré, si povedzme pravdu, nie sú vždy úplne v súlade, v súlade so zákonom prevádzkované a monitorované. Čiže áno, tuná minimálne takéto paradoxy zdvihnutím ceny sa snáď stratia. Má to byť však aj, týka sa to ďalších, ďalších nielen skládok, ale aj odkalísk. Tu by som sa chcela, pán minister, opýtať. Odkaliská sú v podstate prevádzkované nejakými priemyselnými, priemyselnými podnikmi. Taktiež aj rôzne skládky, ktoré produkujú priemyselný odpad, tuná tiež dvíhame tieto ceny. A som presvedčená, že takéto podnikateľské subjekty, ktoré produkujú tento druh odpadu, sa ho snažia produkovať čo najmenej. A ten dopad na podnikateľské prostredie nie je tuná celkom vyčíslený v analýze, že aký dopad to bude mať na nich. Pretože si myslím, že v prvom rade by bolo správne, aby tieto podnikateľské subjekty, ktoré takéto skládky v prevažnej miere nebezpečného odpadu prevádzkujú, by mali v prvom rade mať povinnosť si vytvárať tzv. rezervný fond v rámci vlastných, vlastných zdrojov na to, aby jedného dňa, keď budú tieto priestory uzatvorené, aby mali dostatok prostriedkov na to, aby ich mohli zrekultivovať. Lebo to je vlastne problém starých odkalísk, kde chcem poukázať aj na situáciu starými environmentálnymi záťažami, medzi ktoré sa napríklad ráta aj odkalisko bývalého Chemka Strážske, ktoré je momentálne prevádzkované ako odkalisko pre komunálnu čistiareň odpadových vôd a je to stará environmentálna záťaž. Tu vlastne nemáme tento, tento zákon túto situáciu nerieši a mám pocit, že ho len skomplikuje. Ďalšia vec, čo sa mi nie celkom pozdáva, bola by som rada, keby ste to vysvetlili, je vlastne účelovo viazané, účelovo viazaný príjem z týchto, teda podiel tohto príjmu v environmentálnom, environmentálnom fonde. V súčasnosti environmentálny fond má jediný zdroj príjmov viazaný na nejaké použitie a je to príjem z predaja emisných emisií a použitie týchto prostriedkov je viazané na odsúhlasenie, resp. dohodu ministerstva financií a ministerstva životného prostredia. Žiaden iný príjem, ktorý má fond z rôznych zdrojov, nie je nejak účelovo, účelovo viazaný a tuná zavádzame vlastne ako keby ďalšiu nejakú účelovú položku. Použitie týchto prostriedkov, už dnes tieto požiadavky alebo spôsob použitia, aký navrhujete, už dnes je možný poskytnúť dotácie žiadateľom na tie činnosti, na ktoré vy v zákone ich ako keby nanovo vymedzujete. Tu vnímam, že bude to pôsobiť... Pán predseda, prosím, naozaj chvíľočku by som poprosila, keby ste mohli... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Bugár, Béla, podpredseda NR SR 159. Páni poslanci, ešte chvíľku vydržte, až potom pristúpime k hlasovaniam. Nech sa páči, pani poslankyňa. Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR 160. Ďakujem pekne. (Zaznievanie gongu.) Čiže tu chcem poukázať na to, že bude to spôsobovať aj problémy pri poskytovaní týchto dotácií vzhľadom na to, že nebude jasné, z akého, z akého zdroja pôjdu, či pôjdu z toho všeobecného badžetu environmentálneho fondu alebo budú osobitné žiadosti, osobitné nejaké položky, ktoré budú prostriedky financované z týchto účelovo viazaných zdrojov. Chcem sa ešte vrátiť aj k tomu, že výška poplatku má byť stanovená na základe podielu nevyseparovanej časti. Áno, len ten spôsob tej kontroly, ktorý by mal byť zavedený, sa mi zdá len veľmi štatistický a že v praxi to môže aj nefungovať, resp. povedzte mi, akú máte predstavu, že to bude fungovať v prípade, že vlastne tú samotnú skládku odpadu prevádzkuje samotná obec alebo združenie obcí, ktoré by vlastne samo sebe malo zvýšiť cenu za skládkovanie podľa toho množstva, ako ich obyvatelia budú, budú triediť. A toto sa mi zdá trošičku, trošičku nejasné. Nie je tam zrejmá kontrola, ako a kto to bude kontrolovať. To, čo tu bolo povedané, že veľkým problémom je a čo teda bude, aká náhrada skládkovania, no náhrada skládkovania komunálneho odpadu, ktorý naozaj už nie je využiteľný ako druhotná surovina, resp. ako na nejaké zhodnotenie, tak len naozaj tá výsledná časť, pomerne malé percento, ak by sme si naozaj ten odpad rozdrobili na drobné, by mala ísť na skládku. Len povedzme si, čo s tým ostatným? No, možno sa to všeobecne ľuďom dobre nepočúva, lebo ľudia sa boja spaľovní a termického využitia takéhoto odpadu, avšak povedzme si, že prečo. Ono naozaj technologicky je najúčelnejšie termické spracovanie rôznou formou, či plazmatické alebo aké, avšak pýtajme sa, prečo tak ľudia bojujú proti spaľovniam vo svojich, vo svojich lokalitách? Je to tá známa nevymožiteľnosť práva, obavy z korupcie a obavy z toho, že orgány štátnej správy nedokážu zabezpečiť bezpečnosť, nedokážu zabezpečiť opatrenia tak, aby naozaj ľudia verili tomu, že tá prevádzka bude v poriadku, že tá prevádzka bude taká, aká napríklad bola v rámci posudzovania vplyvov na životné prostredie takýchto spaľovní, že naozaj bude dodržiavaná. Je viacero takýchto prípadov, kde zlyháva, pán minister, aj vaše zložky Slovenskej inšpekcie životného prostredia, ale zložky ministerstva vnútra prostredníctvom okresných úradov, kedy, kedy jednoducho tá kontrola nefunguje. Je to napríklad príklad v Kysuckom Novom Meste. Takže čas mi vypršal, myslím, ešte nie?