23. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-02-04
Poslanec: Valášek, Tomáš (ZA ĽUDÍ)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

68. Vďaka, pán predsedajúci. Páni ministri, pán podpredseda vlády, kolegyne, kolegovia, sme v prvom čítaní, čiže nevyjadrím sa k samotnému obsahu zákona, ale dovoľte mi skôr k tomu, či tu má pred nami byť a či nie. Zazneli totiž v tej diskusii, ktorá sa rozprúdila krátko po tom, čo podpredseda vlády predstavil zámer tento zákon dať do praxe, zazneli tu z rôznych médií tézy, že či to vlastne je v súlade aj s európskou legislatívou a či nebudeme aj možno v problémoch kvôli tomu, že porušujeme pravidlá slobodného trhu. Chcel som a teraz aj z titulu predsedu európskeho výboru uviesť, ako je to s tou európskou legislatívou, na pravú mieru. Faktom je, že v Európskej únii sú takéto zákony nielenže štandardné, ale dokonca dnes väčšinové, šestnásť z dvadsiatich siedmich členských krajín Európskej únie obdobné zákony majú. Európska komisia ich nielenže blokuje, ale priamo odporúča a Európska komisia dokonca zavádza aj také mierne penále v prípade, že krajiny sa takýmto spôsobom nechránia. Vysvetlím veľmi krátko k tým všetkým trom bodom. O tom, či je to štandardné, tú kľúčovú štatistiku som už spomenul. Šestnásť z dvadsiatich siedmich krajín ten zákon majú. Chcem, aby bolo jasné, že ho aj používajú. To nie je len tak, že si ho dali do tých kníh a sedia na ňom. Nemecko zakázalo minimálne tri alebo štyri takéto transakcie za posledných pár rokov, od roku 2018 obzvlášť aktívne. Tie prevody sa väčšinou týkali prevodov do čínskych rúk alebo citlivých firiem do čínskych rúk. Prišlo k zastaveniu podobných prevodov firiem, ktoré vyrábajú citlivé robotické technológie, firmy, ktoré vyrábajú technológie, ktoré súvisia s jadrovou technológiou, firmy, ktoré súvisia, alebo s jadrovými bombami, firmy, ktoré vyrábajú technológie, ktoré súviseli s vysokými kvalitnými oceľami, ale boli by využiteľné pre hlavne a iné zbrojárske účely. Francúzsko má takisto podobný zákon. Využíva ho aktívne. Zablokovalo nedávno predaj svojho hlavného výrobcu lodí talianskemu konzorciu. Problém nemali s Talianmi, problém bol v tom, že tí Taliani boli čiastočne kontrolovaní Čínou. Takže aby bolo úplne jasné, ten zákon je štandardný, šestnásť z dvadsiatich siedmich členských krajín EÚ ho už majú v nejakej podobe, nie sú vždy identické, a aj ho aktívne používajú. My sme v menšine, v menšine, menej ako tretina členských krajín, ktoré ten zákon zatiaľ nemá. Čo k tomu hovorí Európska komisia? Opäť nielenže ich neblokuje, tá ich priamo odporúča. Máme tu nariadenie z roku 2019 a následne usmernenie z roku 2020, ktoré hovoria, že kritická infraštruktúra sú proste firmy a podniky, ktoré sú tak kritické pre bezpečnosť nielen členských krajín, ale aj celej Európskej únie ako takej, dostanem sa k tomu o chvíľu, ktoré by mali byť chránené a štáty by si mali zaviesť ochranné mechanizmy v podobe zákonov takých, aké dnes predkladáme v prvom čítaní. Už necháva na nich, ako to urobí. Európska komisia jasne hovorí, že tieto rozhodnutia sú v konečnom dôsledku v rukách členských štátov, tá nám nemôže nakázať takýto zákon urobiť ani nám to nemôže zakázať, ale jasne odporúča, choďte do toho, pretože je v záujme Európskej únie, aby tie štáty neboli zraniteľné alebo vydierateľné v prípade konfliktov, čo je presne tá situácia, ktorá by prichádzala do hry, ak by prišlo k tej transakcii, ktorú tu popísal pán podpredseda vlády. Takže Európska komisia to nielen neblokuje, priamo odporúča. A dokonca môj tretí a posledný bod, Európska komisia priamo hovorí, že v prípadoch, kedy si podniky, ktoré by mohli byť predmetom takejto transakcie, podniky aj európskeho významu, čiže nejde len o čisto slovenskú, španielsku, taliansku či grécku záležitosť, ale jej prípadné pripadnutie do nesprávnych rúk by malo prejsť aj cez hranice, čo je jasne prípadom, pán podpredseda vlády popísal následky na Rakúsko, ak by boli Mochovce alebo jadrová elektráreň zneužitá. Tak v takýchto prípadoch si Európska komisia vyhradzuje právo sama, kebyže my nekonáme, minimálne spustiť, povedzme si otvorene, je to v podstate len protest, opäť Európska komisia nemôže nám rozkazovať, čo robiť a čo nerobiť s tými firmami, ale sama si vyhradzuje právo, ak sa podnik takéhoto európskeho významu, čo Mochovce sa jasne zdajú byť, ak by sme my nekonali, ak by sme ho my nechránili, tak by nám v tejto veci určite chcela čo-to povedať. Zrejme by sme dostali protestnú nótu, zrejme by sem aj prišla možno nejaká misia. Opäť, je to skôr varovanie, Komisia nemá v tejto veci žiadne záväzné právomoci, ale chcem, aby bolo úplne jasné, že to, čo je tu pred nami, ten návrh je úplne v súlade s európskou praxou a je Komisiou priam odporúčaný. Dovoľte mi skončiť jedným návrhom, jedným pozmeňovacím návrhom, ktorý som už konzultoval aj s pánom podpredsedom vlády, vzhľadom na to, že je tu aj tá európska legislatíva a prax, ktorá sa dotýka práve investícií do firiem, ktoré sú súčasťou kritickej infraštruktúry a ktorých prípadné prepadnutie do nesprávnych rúk má dosah na bezpečnosť štátu a Únie. Vzhľadom na to, že Európska únia tu má svoje predpisy, chcel by som požiadať, aby bol tento zákon pridelený na prerokovanie aj Výboru Národnej rady pre európske záležitosti. Dovoľte mi urobiť to formou pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu v zmysle § 74 ods. 1 rokovacieho poriadku k tlači 423 v prvom čítaní. Dovoľte mi ho prečítať. Navrhujem prideliť vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 423), okrem predsedov rady navrhnutých výborov aj Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre európske záležitosti. Koniec citátu. Doplním, že tie, ktoré... tie výbory boli ústavnoprávny a hospodársky, čiže poprosím potom, ak bude súhlas, zaradiť to aj k rokovaniu pre výbor, výboru pre európske záležitosti. Ďakujem.