35. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2014-05-14
Poslanec: Mezenská, Helena (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

52. Takže už ako som predtým uviedla v náväznosti na predkladaný návrh zákona o ochrane hospodárskej súťaže, je tu predložený zákon o prevode majetku štátu, ktorý, nič netajac ani v tomto pléne, ja považujem za účelový, tendenčný, je to zákon, legislatívny zámer, ktorým sa má ošetriť a zlegitimizovať prevod alebo, lepšie povedané, privatizácia spoločnosti Slovak Telekom. Okrem toho, že takto sme opäť svedkami zneužívania legislatívnej činnosti pre privatizáciu a pre štát nevýhodný predaj majetkov v strategickom odvetví, akým telekomunikačný trh nesporne je, chcem poukazovať na, poukázať opäť ako pri SPP na nesprávnosť nastaveného trendu jednorazového príjmu získaného, nielen jednorazového, ale aj prvoplánového príjmu, získaného v mnohých prípadoch aj v tomto prípade zo zahmleného prevodu, zo zahmlenej privatizácie. Ja tento trend, ako som už povedala pri privatizácii, resp. pri privatizácii iných subjektov alebo pri predaji zásob, núdzových zásob ropy považujem za naozaj veľmi účelový príjem prostriedkov, prvoplánových prostriedkov, ktoré majú slúžiť na konsolidáciu verejných financií i v tomto prípade, avšak za cenu straty udržania dlhodobých príjmov, zdravých verejných financií, o čom tu dnes pri programe stability prebiehala pomerne dlhá diskusia. Okrem toho, že takto predložený zákon je účelový a tendenčný, je šitý na objednávku záujmov nadnárodnej spoločnosti Slovak Telekom, Deutsche Telekom, chcem poukázať na záujem a snahu deklarovať a maskovať možnosti predaja alebo prevodu majetku štátu, už spomenutých foriem rozšírením vlastne tých možností z verejnej súťaže, verejnej dražby, priameho predaja alebo kupónovej privatizácie aj na novovzniknutý inštitút, teda formou verejnej ponuky akcií na kapitálovom trhu v takom domnení alebo v snahe vytvoriť zdanie snahy o čo najvýhodnejší predaj pre štát. Naozaj o tomto, o úprimnosti tohto záujmu pochybujem už aj preto, že samotná príprava alebo podpis memoranda o porozumení a spoločnom postupe štátu so Slovak Telekomom sa odohrávala za tajuplných okolností, napokon dodnes, pokiaľ viem a mám správne informácie, korektné informácie, toto memorandum a jeho obsah nebol vôbec zverejnený. Chcem poukázať na to, že aj keď sa tu prejavuje snaha rozšíriť možnosti prevodu štátneho majetku, resp. privatizácie o formu verejnej ponuky akcií na kapitálovom trhu aj napriek tomu, že sa týmto zákonom nastaví pre privatizáciu SPP kombinovaná formy možností ponuky na burze na kapitálovom trhu určitej časti a určitej časti v kombinovanej forme formou priameho predaja určite o kúpu takýchto akcií zo strany potenciálnych subjektov, nadobúdateľov nebude výrazný záujem pretože, samozrejme, rozložený podiel štátu, celkový podiel 49 %, ak sa rozdelí, či už v pomere 20 a 29, o tento podiel, nepredpokladám, že bude mať niektorý z potenciálnych subjektov okrem Slovak Telekomu záujem, uvedomujúc si, že takýto subjekt, nadobúdací subjekt nebude mať priamy vplyv z toho dôvodu na rozhodovanie a zmenu pomerov alebo pozícií v tejto spoločnosti s poukazom na to, že nedisponuje potrebným - či už manažérskym, alebo kontrolným - balíkom, takže naozaj túto snahu viesť privatizáciu alebo prevod podielu štátu Slovak Telekomu formou rozšírenej kváziverejnej ponuky akcií na kapitálovom trhu považujem za takú formálnu snahu o to, aby sme presvedčili obyvateľov občanov, že je tu snaha získať čo najväčší príjem, inkasovať čo najväčší príjem za predaj podielu štátu v Slovak Telekome. Rovnako chcem poukázať na to, čo, samozrejme, táto vláda nemala možnosť ovplyvniť, keď sa privatizovali Slovenské telekomunikácie, chcem poukázať na, samozrejme, nezmysel takéhoto postupu za vlády Mikuláša Dzurindu, kedy, samozrejme, nastavenie pomeru podielu zahraničného akcionára a štátu 51 ku 49 % k podielu štátu bol, samozrejme, dá sa povedať, z pohľadu ochrany národných, finančných, ekonomických záujmov trestuhodných počin, bol to počin, ktorý, samozrejme, je neobhájiteľný, je rovnako nepochopiteľný a nelogický, to, samozrejme, táto vláda nemá snahu nejak spätne opraviť, avšak myslím si, že bola pri moci, či už prvé vládne obdobie, alebo aj teraz, dva roky, summa summarum šesť rokov, a mohla učiniť konkrétne opatrenia, ktorými by vyjednala a napravila túto nesprávnu privatizáciu telekomunikačného priestoru alebo vôbec Slovenských telekomunikácií. Takýmto spôsobom podstate i teraz i predtým, či už za jednej, alebo druhej vlády, sa štát sám v svojich strategických podnikoch pripravuje o možný zisk v kľúčových odvetviach, ale spolu s tým sa pripravuje aj o to, čo je možno ešte svojím významom zásadnejšie, pripravuje sa o schopnosť dohľadu a regulácie pred možným zneužívaním majority a dominancie subjektov, ktoré posilňujú svoje pozície, či už na energetickom, alebo telekomunikačnom trhu, a toto mi pripadá z pohľadu sociálnej vlády, sociálnej strany, ktorá sa vždy pred voľbami zaliečala pred občanmi snahou o zvyšovanie vplyvu štátu v takýchto kľúčových strategických odvetviach ako ľstivé a veľmi nezodpovedné riešenie. Ja som presvedčená, že i v tomto prípade, ak by naozaj štát a vláda hrala na bránky verejného záujmu, určite by hľadala v kontexte svojich prísľubov, volebných prísľubov, vďaka ktorým mnohí občania tejto vláde dali svoj mandát, určite by hľadala riešenia, ktorými by posilnila vplyv štátu, či už na energetickom, alebo aj v tomto prípade telekomunikačnom trhu. Ja už som poukázala na to, že pre mňa je nepochopiteľné, prečo memorandum, ktoré bolo podpísané s Deutsche Telekomom o porozumení a spoločnom postupe pri prevode majetku, nebolo zverejnené, chcem sa pri tomto mojom výstupe opýtať, či zverejnené bude, akým spôsobom sa budeme môcť o obsahu tohto verejného dokumentu dozvedieť. Som presvedčená o tom, že pokiaľ ide o prevod verejného majetku, pokiaľ ide verejné financie, som presvedčená, že takéto dokumenty memorandá alebo aj spoločné dohody jednoznačne podliehajú povinnosti informovania a zverejnenia širokej verejnosti. Na záver chcem uviesť, že všetky uvedené rozporné skutočnosti, ktoré som uviedla v mojom príspevku, vo mne vzbudzujú, a to si dovolím tvrdiť, oprávnené dohody, že privatizácia a prevod majetku štátu, resp. jeho podielu v spoločnosti Slovak Telekom nie je čistou hrou a že na pripravovaných postupoch vláda a jej predstavitelia nechránia dostatočne, ak vôbec, verejný záujem. Chcela by som ešte v závere uviesť pár otázok a vysvetliť a nechať vysvetliť vôbec to, prečo pristupuje štát a sociálna vláda, z akého dôvodu, pádneho dôvodu pristupuje vôbec k tejto privatizácii, prečo je potrebná, rada by som poznala, lebo doteraz som sa neoboznámila s nejakými uznaniahodnými, pádnymi alebo relevantnými argumentmi, ktoré by mali vytvárať predpoklad pre privatizáciu Slovak Telekomu, už poukazujúc aj na politickú zodpovednosť a dané predvolebné sľuby, kedy sa zdôrazňovalo, že úlohou sociálnej demokracie a vlády strany SMER je zvyšovať vplyvy štátu, predovšetkým v strategických odvetviach. Rovnako ma zaujíma, čo konkrétne strana SMER a vláda už počas prvého vládneho obdobia aj teraz počas tých dvoch rokov urobila preto, aby zrovnoprávnila, vyvážila a vyrovnala podmienky a pozície štátu voči Slovak Telekomu, ktoré vyplývali vlastne z predtým kritizovanej a nesprávnej privatizácie, teda zaujímajú ma, naozaj aké sú konkrétne kroky, aké konkrétne kroky za prvej vlády boli učinené, vykonané v mene a v prospech zrovnoprávnenia pozícií štátu a podmienok štátu zastúpeného v Slovak Telekome, no a, samozrejme, že ma zaujíma, ako je možné, že ak vláda prijíma opatrenia na to, že kupuje napríklad svoj podiel alebo no svoj podiel, zvyšuje svoj podiel kúpou akcií v neziskovej materskej SPP, ako je to možné, že sa vzdáva a je pripravená privatizovať, nechať privatizovať podiel v ziskovom odvetví v Slovak Telekome. Slovak Telekom sa vyznačuje aj významnou sumou, čo sa týka aktív, aj čo sa týka priamych ziskov. Ako je možné, že štát nebol a vláda nebola schopná vyjednať pozície tak, aby boli ku prospechu nášho štátu, či už formou vyplatených dividend, alebo aj inými formami. Som presvedčená o tom, že v takomto ziskovom odvetví, v takejto ziskovej spoločnosti ak štát chce ustrážiť udržateľný príjem a získavať z takejto spoločnosti, volí iné postupy, iné opatrenia, ako nechá takýto sektor, takúto spoločnosť a svoj podiel prevádzať na súkromnú spoločnosť. No a v neposlednom rade sa chcem opýtať, že pokiaľ sa ponechá na predaj a prevod tento 49-percentný podiel štátu, a ak, a ako sa ukázalo, nebola schopná vláda ustáť majoritu a dominanciu nadnárodnej spoločnosti Deutsche Telekom, akým spôsobom ma chce presvedčiť táto vláda, že bude schopná vedieť regulovať a prijať účinné opatrenia voči tomu, ak Slovak Telekom pri predaji aj toho podielu štátu, 49-percentného podielu štátu, nebude zneužívať svoju dominanciu a majoritu voči spotrebiteľom, a že to nebude negatívne dopadať na vývoj spotrebiteľských cien. To by boli asi také základné požiadavky, ktoré pri predložení tohto zákona by som potrebovala, pán minister, zodpovedať. Naozaj, nebolo sprístupnené memorandum. Kedy teda, sa chcem opýtať, bude jeho obsah sprístupnený? Vysvetliť aj politickú, aj vecnú zodpovednosť za privatizáciu tak kľúčovej spoločnosti v tak strategickom segmente, akým je telekomunikačný trh. A potom, samozrejme, vysvetliť, prečo, ak vláda alebo štát kupuje neziskové odvetvia materskú SPP, ktorá nevytvára zisk, takýmto spôsobom, prevodom majetku, prevodom podielu v prospech komerčného subjektu prichádza o svoj podiel v ziskovej spoločnosti. A akým spôsobom, ak takýmto spôsobom štát stráca svoj vplyv na regulácii telekomunikačného trhu, akým spôsobom bude vedieť účinne zakročiť voči majorite a dominancie Slovak Telekomu, ak ju bude v tejto svojej silnej pozícii, posilnenej pozícii, zneužívať. Ďakujem.