6. schôdza NR SR - 12. deň - A. dopoludnia
Dátum: 2024-01-08
Poslanec: Vančo, Branislav (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

144. Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, vážení kolegovia pán minister, chcel by som sa prihovoriť v prvom rade vám, pán minister, pretože vy dobre viete, že podmienky pre skrátené legislatívne konanie nie sú splnené, nie sú splnené pre skrátené legislatívne konanie ani v jednom, ani v jednom prípade. Za predchádzajúcej vlády ste boli najväčším kritikom skrátených legislatívnych konaní a ja musím povedať, že, že viackrát som s vami súhlasil vo vašej kritike, pokiaľ bola vecná, tak ste mali pravdu a naozaj nemalo dôjsť k tomu, aby v skrátenom legislatívnom konaní niektoré zákony boli prijaté. Najhoršie je, že dnes predkladáte návrh na skrátené legislatívne konanie, ktorý absolútne nespĺňa žiadne podmienky pre skrátené legislatívne konanie a robíte to ako bývalý najväčší kritik týchto, týchto praktík. O to, o to je to mrzutejšie. Predkladáte zároveň dôvodovú správu k zákonu, ktorá by mala obsahovať podrobnú analýzu toho prečo, aj toho, prečo by sa malo rokovať v skrátenom legislatívnom konaní. Táto dôvodová správa... (Rečník si odkašlal.) Pardon. ... takúto analýzu neobsahuje. Ja som mal jednu diskusiu s pánom poslancom Gašparom, ktorý sa mi vysmial do očí, že či očakávame, že nám budete vy predkladať analýzy dopadov jednotlivých legislatívnych aktov, ktoré, ktoré vláda predkladá. A ja som mu povedal, samozrejme, presne to je to, čo očakávame, a nielenže to sú naše nejaké očakávania. Vy máte povinnosť, vy máte zákonnú povinnosť to robiť, a zvlášť pokiaľ ide o návrh zákona, ktorý neprešiel medzirezortným pripomienkovým konaním. O to viac si musíte dať záležať na tom, aká je kvalita dôvodovej správy, čo tam uvediete, aby sme vedeli vyhodnotiť ako poslanci a poslankyne, ktorí majú rozhodovať o tom, aké zákony budú platiť v tomto štáte, a to obzvlášť, pokiaľ ide o takú citlivú vec, akou je trestná politika štátu, ako sú spôsoby, ako sa budú stíhať páchatelia alebo osoby, ktoré sú podozrivé z trestnej činnosti, akým spôsobom budú trestaní. To je niečo, čo je, dá sa povedať, v právnom štáte je to najväčší zásah do ľudských práv, ktoré môže štát robiť. A je to tak v každej krajine, v každom právnom štáte, že orgány činné v trestnom konaní zasahujú do ľudských práv, pretože zároveň majú chrániť občanov a občianky pred páchateľmi, pred nebezpečnými ľuďmi, ktorí páchajú trestnú činnosť. O to, o to je dôležitejšie, aby ste veľmi dobre zdôvodnili, prečo robíte konkrétne zmeny, ktoré navrhujete. A ak to nerobíte, navyše sa rozhodnete pre, pre skrátené legislatívne konanie, tak jednak porušujete zákon, porušujete princípy právneho štátu, porušujete práva poslancov a poslankýň a porušujete ústavu. A ja som presvedčený o tom, že všetko, čo sa doteraz udialo, už to tu bolo spomínané, ale ja to zopakujem, pretože je to dôležité, aby to zaznievalo. Na ústavnoprávnom výbore ste uťali diskusiu v prostriedku a nedali ste možnosť poslancom a poslankyniam sa spýtať všetky otázky, ktoré na vás mali. Pri takej žalostnej dôvodovej správe bolo o to dôležitejšie mať na ústavnoprávnom výbore naozaj diskusiu, ktorá vysvetlí vaše zámery aj vaše riešenia, ktoré, ktoré prinášate. Vy ste však túto diskusiu nedovolili. Tým ste porušili naše práva a v konečnom dôsledku ste nám dali ďalší dôvod, aby sme tento návrh, ak bude schválený, verím, že nie, stále verím, že nie, ale ak bude schválený, tak aby sme ho napadli na Ústavnom súde. Pokiaľ ide o samotné teda dôvody pre skrátené legislatívne konanie, zákon jasne hovorí, resp. dáva, dáva tri možnosti, a sú to veľmi mimoriadne situácie, kedy môže byť zákon schválený v skrátenom legislatívnom konaní – musí ísť o vážne ohrozenie ľudských práv, ohrozenie bezpečnosti alebo o zásadne zvýšené riziko značných hospodárskych škôd. Ani jeden z týchto dôvodov nebol naplnený. Naopak, tieto dôvody, resp. tieto dô... to, čo sa tu deje, je ohrozením, tento návrh samotný je ohrozením jednak právneho štátu, aj ľudských práv, aj bezpečnosti ľudí, ktorí žijú na Slovensku, a zároveň hrozia a budú hroziť po schválení značné hospodárske škody. Preto je tento váš návrh dokonale absurdný. Aby bola splnená podmienka existencie mimoriadnej okolnosti, ktorá musí nastať náhle a nečakane a tým sa na ňu nebolo možné pripraviť, splnenie tejto mimoriadnej okolnosti musí byť taktiež náležite odôvodnené, a to s reálnosťou ohrozenia, jeho bezprostrednosťou a konkrétnosťou. To hovorí, to hovorí nález Ústavného súdu, pokiaľ ide o skrátené legislatívne konanie. Nemáme tu žiadnu náhlu situáciu, Trestný zákon, Trestný poriadok, zákon o prokuratúre platia dlhé roky aj za vašich vlád, nič sa nezmenilo. Naozaj sa nič nezmenilo. Pokiaľ ide o posledné tri roky, ktorými argumentujete, a hovoríte aj s kolegami o tom, že existuje tridsať rozhodnutí Ústavného súdu, ktoré svedčia o tom, že Úrad špeciálnej prokuratúry napríklad porušuje ľudské práva, je to klamstvo. Ja sám som si urobil analýzu rozhodovacej činnosti Ústavného súdu za posledné, za posledné tri a pol roka alebo štyri roky. Našiel som ťažko štyri, štyri rozhodnutia alebo nálezy Ústavného súdu, ktoré konštatujú porušenie práv a ktoré sa nejakým spôsobom týkajú Úradu špeciálnej prokuratúry. Ide napríklad, aby teda som nepostupoval ako vy, že hovoríte o tridsiatich rozhodnutiach a nikto ich nikde nevidel a nikde ste ich nepredložili, veď kľudne mohli byť súčasťou dôvodovej správy alebo aspoň zaslané na vedomie ústavnoprávnemu výboru. Tak ja poviem, o ktoré, o ktoré išlo. – Je to rozhodnutie ÚS 106/2021, v ktorom išlo o porušenie práva vlastniť majetok pre nepovolenie návštevy notára väzobne stíhanej osobe. – Ďalšie rozhodnutie, ÚS 608/2022, v ktorom išlo o porušenie práva na prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov. – Tretie rozhodnutie, ÚS 2019/2022, v ktorom išlo o porušenie práva na inú právnu ochranu, išlo o zadržiavanie a kontrolu korešpondencie. – A tým posledným, štvrtým, je rozhodnutie ÚS 454/2022, v ktorom išlo o porušenie práva na súkromný život a inú ochranu, keď špeciálna prokuratúra dala súhlas na prehliadku iných priestorov. Samozrejme, každé porušenie ústavných práv je, je dôležité napraviť. Tuná však vidíme, že ten systém doterajší fungoval, že aj to pochybenie alebo tie, tie porušenia práv Ústavný súd napravil. Nevidím preto aj na základe týchto argumentov dôvod, prečo by sme mali takýmto spôsobom zasahovať do trestnej politiky štátu a rušiť Úrad špeciálnej prokuratúry. A pokiaľ ich rozhodovacia činnosť, naozaj my nemôžme povedať, tak ako vy hovoríte, že Úrad špeciálnej prokuratúry zásadným spôsobom alebo rozsiahlo porušuje ľudské práva, ak máme za, za posledné tri a pol roka štyri nálezy. To by sme mohli zrušiť Najvyšší súd alebo všetky okresné súdy, alebo aj Generálnu prokuratúru, alebo prokuratúru ako takú, pretože sa to deje, deje v celom systéme toho právneho štátu. Na to máme Ústavný súd, nemáme na to politikov, aby povedali, že tento je zlý, tento je dobrý, toto funguje tak, alebo nefunguje. Je na to Ústavný súd, máme na to procesy a procedúry, ktoré dokážu napraviť tie zlyhania alebo tie chyby, ktoré sa udiali. To, čo robíte vy, je vstupovanie do týchto procedúr násilím, navyše v skrátenom legislatívnom konaní, čím celý tento systém, celý tento systém zničíte, ale zjavne o to vám ide. Pokiaľ ide o ten ústavnoprávny výbor, ešte by som sa k tomu vrátil, Benátska komisia k problematike skrátených legislatívnych konaní uviedla, že žiadna zmysluplná debata nie je možná, ak je návrh zákona prezentovaný a prijatý náhle a v rýchlosti, v zrýchlenom konaní, ktoré obmedzuje verejné a parlamentné preskúmanie. Nedostatočná diskusia počas legislatívneho procesu negatívne ovplyvňuje aj kvalitu výslednej legislatívy. Keďže táto debata na ústavnoprávnom výbore bola, bola skončená bez toho, aby sa mohli trebárs kolegyňa Števulová, bez toho, aby sa ona mohla spýtať čo i len jednu otázku, porušili ste naše práva. Benátska komisia jasne hovorí, že toto je neprípustné, to je neprijateľné a bude to vada, ak tento zákon bude prijatý, bude to vada na tomto zákone a bude to dôvod na to, aby bol, aby nikdy nevstúpil do účinnosti. Podľa Benátskej komisie by tiež väčšina nemala manipulovať procesom s cieľom vyhnúť sa verejnému pripomienkovaniu. Benátska komisia tiež skonštatovala, že hoci neexistujú medzinárodné štandardy týkajúce sa dĺžky legislatívneho procesu možnosť verejnej diskusie musí byť zachovaná. Benátska komisia opakovane skonštatovala, že opatrnosť a sebaobmedzenie sú nevyhnutné, keď sa postupuje v skrátenom legislatívnom konaní. A hoci tento postup môže byť v súlade s národnou legislatívou, takýto prístup nie je vhodný pre prijímanie zákonov v prípade komplexných a citlivých záležitostí, ktoré majú významný sociálny a politický dopad, a je veľmi otázny z hľadiska transparentnosti, inkluzívnosti, demokratickej legitimity a zodpovednosti. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)