18. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-05-25
Poslanec: Tomanová, Viera (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

68. Ďakujem, pán predsedajúci. Som zvedavá, z čoho to pán minister zdravotníctva hodlá platiť. Bude sa to rátať do zdravotníckych výkonov? To isté sa, prosím, vzťahuje aj na zariadenia sociálnych služieb či školských zariadení a škôl. Poviem vám, ako to však bude. Vzhľadom na evidentný nedostatok finančných zdrojov vo všetkých týchto inštitúciách budú zamestnanci či už zdravotníckych zariadení, zariadení sociálnych služieb, zariadení sociálno-právnej ochrany detí a sociálnej kurately v týchto obciach, a to aj slovenskej národnosti, nútení ovládať jazyk príslušnej menšiny. Tí, ktorí nebudú jazyk menšiny ovládať, budú postupne vytláčaní zo zamestnania a nahrádzaní osobami ovládajúcimi tento jazyk, spravidla príslušníkmi národnostnej menšiny. Hrozí teda reálne riziko, že zamestnanci celého verejného sektora na danom území, ktorí nebudú jazyk menšiny ovládať, budú postupne prepúšťaní zo zamestnania. Týka sa to zamestnancov všetkých orgánov verejnej správy, ako aj všetkých inštitúcií zriaďovaných obcami či samosprávnymi krajmi. Takto sa dostane slovenské majoritné obyvateľstvo aj obce s pomerne nízkym počtom obyvateľov národnostných menšín do diskriminačnej pozície vo vlastnom štáte. Dámy a páni, tak toto je zjavná diskriminácia väčšinového slovenského obyvateľstva v prístupe k zamestnaniu. Pritom viaceré medzinárodné dohovory, ale aj samotná Ústava Slovenskej republiky v čl. 36 písm. b) výslovne garantujú občanom zákaz diskriminácie v zamestnaní. Ak ustanovíme do zákona, že na území obcí s 15-percentným obyvateľstvom národnostnej menšiny bude musieť zamestnávateľ zabezpečiť všetku komunikáciu aj v jazyku národnostnej menšiny, a pritom vieme, že zamestnávateľ nemá finančné prostriedky na tlmočenie a preklady a navyše, ak tam dáme ešte aj to, že zamestnávateľ zabezpečuje komunikáciu v jazyku menšiny prostredníctvom svojich zamestnancov, ide o zjavnú diskrimináciu tých zamestnancov, ktorí jazyk príslušnej národnostnej menšiny neovládajú. Ešte raz zdôrazňujem, nechcem upierať ani bagatelizovať práva príslušníkov národnostných menšín. No musím dať do extra pozornosti, že aj Ústava Slovenskej republiky popri právach národnostných menšín zároveň v čl. 34 ods. 3 jednoznačne uvádza, a ja si to dovolím zacitovať: "Výkon práv občanov patriacich k národnostným menšinám a k etnickým skupinám zaručených v tejto ústave nesmie viesť k diskriminácii jej ostatného obyvateľstva." Ide teda o flagrantné ustanovenie, protiústavné ustanovenie, ktoré nám tu vláda pani Radičovej predložila a ktoré chcete niektorí z vás presadiť a podporiť. Teda nejde len o rozpor s antidiskriminačným zákonom, so Zákonníkom práce či so zákonom o službách zamestnanosti, ktoré výslovne zakazujú akékoľvek diskriminačné praktiky v zamestnaní či v prístupe k zamestnaniu, ale priamo o rozpor s ústavou a tiež o rozpor s právom Európskej únie, ktorá zákaz diskriminácie v zamestnaní radí medzi prioritné sociálne práva, a tiež so všetkými medzinárodnými zmluvami upravujúcimi zákaz diskriminácie v zamestnaní, ktorými je Slovenská republika viazaná. Tak napríklad aj Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín v čl. 20 prikazuje osobám patriacim k národnostnej menšine pri uplatňovaní práv a slobôd vyplývajúcich z dohovoru povinnosť práva iných, najmä práva osôb patriacich k väčšine alebo k iným národnostným menšinám. A ešte jedna otázka, dámy a páni poslanci, ktorí sa snažíte presadiť túto novelu zákona. Som veľmi zvedavá, ako chcete zabezpečiť používanie rómskeho jazyka v takom širokom rozsahu, ako to navrhujete, keď počet osôb ovládajúcich kodifikovanú rómčinu je skutočne mizivý. Alebo ide len o zabezpečenie práv vybraných menšín? Vážené kolegyne a kolegovia, keď som si kládla otázku, prečo vlastne navrhovateľ dáva do zákona takéto zjavné diskriminačné a finančne nákladné a ťažko realizovateľné opatrenia, nemohla som sa ubrániť jednej myšlienke. Nejde náhodou o cielenú kalkuláciu s tým, že mnohí Slováci v snahe zachovať si zamestnanie nebudú nútení naučiť sa a používať v práci jazyk príslušnej národnostnej menšiny? Za súčasnej nepriaznivej situácie na trhu práce práve na zmiešaných územiach je tento predpoklad vysoko reálny, najmä u osôb, ktoré sú v danej obci usadené, zviazané sú majetkom či príbuzenskými vzťahmi. Berúc však do úvahy zjavné ambície maďarskej vlády nevzdať sa územia Slovenska, nemôžem vylúčiť, že ide napríklad aj o skrytú maďarizáciu slovenského obyvateľstva na južnom Slovensku, a preto, dámy a páni, túto predloženú novelu nepodporím. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)