7.schôdza NR SR - 9.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-26
Poslanec: Čaplovič, Dušan (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán podpredseda vlády, dámy a páni, vážená Národná rada, ja skutočne chcem len niektoré veci ďalšie zvýrazniť, pretože tie roky 2006 až 2010 boli pre Slovákov žijúcich v zahraničí veľmi dôležité, pretože viaceré opatrenia prijala vláda Slovenskej republiky, ktorá výrazne pomohla najmä Slovákom, ktorí sa nachádzajú v stredoeurópskom priestore, ale, samozrejme, vytvorila veľmi silný grantový systém, ktorý v minulosti do roku 2006 bol delený. A išli 3 mil. Sk, ak by som to vyčíslil presne, v tom období z Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí a 7 mil. až 10 mil. z ministerstva kultúry. Vytvoril sa spoločný grantový systém, ktorý mal celkovú výšku 40 mil. Sk. A, samozrejme, tento systém veľmi výrazne pomáhal na rozvoj predovšetkým slovenskej identity v zahraničí, kultúry, vzdelávania, šírenia písaného a hovoreného slova. Chcel by som, samozrejme, zvýrazniť aj štyri také významné projekty, ktoré sa urobili a ktoré boli schválené nad rámec týchto dohôd. Existuje projekt, ktorý ide pre Maďarskú republiku vo výške 3 mil. korún každoročne na podporu nadácie LIPA. Tu plníme isté záväzky, ktoré boli uzavreté v rokoch 2004, 2005. A potom sú to projekty veľké, ktoré pomáhali Slovákom v susedných štátoch. Je to predovšetkým v Maďarsku spoločný projekt slovensko-maďarský, keď išlo 10 mil. v hodnote slovenských korún z maďarskej strany, 10 mil. Sk zo slovenskej strany do obnovy Slovenského domu v Mlynkoch. Ďalšie zdroje predovšetkým z veľkej časti išli na podporu gymnázia v Petrovci, na jeho rekonštrukciu a obnovu. Vieme, že gymnázium v Báčskom Petrovci, teda v samotnej Vojvodine, zohráva veľmi dôležitú úlohu pre výchovu slovenskej inteligencie v Srbskej republike. Ďalšie zdroje išli pre základnú školu v Užhorode, slovenskú školu, ktorá by mala mať nielen význam pre vzdelávanie detí v Užhorode slovenských, ale aj pre kultúrne stredisko, ktorým napĺňame ciele a zámery slovenskej národnostnej menšiny na Zakarpatí. A, prirodzene, musím povedať, že aj peniaze, ktoré išli napr. na Slovenský kultúrny dom v Poľsku, ktorý sa pripravoval tak v spišskej časti Poľska, tam, kde žijú Slováci, ako aj v Oravskej Jablonke, vlastne pomáhali vyslovene vytvoriť ďalšie podmienky pre rozvoj slovenskej národnostnej menšiny v susednom Poľsku. Čiže je tu viacero projektov a viacero významných podujatí, ktoré sa realizovali, ktoré, samozrejme, sú uvedené v správe. A gestorský výbor Národnej rady ich iste dôsledne prerokoval. Ale treba naozaj povedať, že si musíme aj v tom ďalšom období držať palce, aby tie finančné zdroje boli primerané aj pre to ďalšie obdobie, a sústrediť sa nielen na tú staršiu generáciu Slovákov, ktorá žije v zahraničí, ale aj na mladú generáciu, ktorá odišla do zahraničia, po roku 1990 sa zamestnala. A tam treba vyvíjať veľké kontakty, aby sme nezabudli napr. na taký projekt ako vo vzťahu k mladým profesionálom v New Yorku, Spojených štátoch amerických, kde sú Slováci veľmi aktívni a vedia v budúcnosti veľmi pomáhať Slovensku, pretože takýmto spôsobom konkrétne Íri si vytvárali podmienky pre pozitívny lobing, pre ich Írsku republiku v Spojených štátoch amerických a takýmto spôsobom treba sa starať aj o našich Slovákov, ktorí sú v zahraničí, pretože sa raz dostanú do významných pozícií, netreba na nich zabúdať a budú veľmi dôležití pre pomoc Slovenskej republike či už v oblasti finančníctva, ekonomiky, výpočtových techník, informačných technológií, vzdelávania, vedy, výskumu a tento kontakt treba naďalej rozvíjať. Čiže toto je cieľ, ktorý by sme mali naďalej sledovať. A, samozrejme, dovolil som si povedať niekoľko poznámok na margo tejto správy, ktorá je predkladaná tak za rok 2009, ako aj na rok 2011. Myslím si, že nájdeme spoločnú cestu, ako vytvárať čo najlepšie podmienky Slovákom žijúcim v zahraničí. Je to veľmi významný fenomén, ktorý v Európskej komisii a v Európskej únii najmä po zasadnutí v Solúne v Grécku sa dostal do pozície, hovorí sa už o Európanoch žijúcich v zahraničí a hovorí sa nielen o domácich menšinách, ale aj o príbuzenských menšinách, a tie sú práve v zahraničí, o ktoré sa v budúcnosti treba starať a pre ktoré treba vytvárať čo najlepšie kontakty, nielen na úrovni ministerstva zahraničných vecí, ale aj na úrovni podpredsedu vlády, ktorý je zodpovedný za menšiny. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť.