19. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2024-09-19
Poslanec: Dubovický, Richard (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

6. Dobré ráno prajem, kolegovia. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne a kolegovia, dovoľte mi vystúpiť v rozprave k navrhovaným úpravám zákona č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu. Jedná sa o vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 91/2010 a mení sa zákon č. 57/2018 Z. z. o regionálnej investičnej pomoci a o zmene a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Aby sme vedeli o čom budeme tu hlasovať v prvom, druhom čítaní, dám vám také krátke overview ohľadom toho, čo je vlastne cestovný ruch. Cestovný ruch, by mal byť rastúci a rozvíjajúci sa segment našej ekonomiky a určite pán minister bude súhlasiť, že má významný vplyv pre rozvoj ekonomiky, regionálnej oblasti a celkový imidž Slovenska ako atraktívnej turistickej destinácie. Cestovný ruch je jedným z kľúčových odvetví, ktoré má potenciál pozitívne ovplyvniť nielen príjmy štátneho rozpočtu, ale aj zamestnanosť a kvalitu života obyvateľov pre všetkých. Cestovný ruch na Slovensku predstavuje takmer 3 % hrubého domáceho produktu a zároveň poskytuje pracovné miesta pre desaťtisíce ľudí. Napriek tomu prínosu máme v našich pomeroch stále obrovský priestor na zlepšenie, a to najmä v oblasti infraštruktúry, udržateľnosti a efektívnosti riadenia tohto odvetvia. A teraz k dôvodovej správe, v dôvodovej správe, ktorá bola predložená k tomuto návrhu, sa píše, že cieľom návrhu zákona je úprava a harmonizácia legislatívneho rámca s aktuálnymi potrebami sektora cestovného ruchu, navrhovaná právna úprava reaguje na potrebu reštartu sektora cestovného ruchu v dôsledku následkov nepriaznivej situácie spojenej s ochorením COVID-19, následkami vojny na Ukrajine, energetickou krízou a nakoniec infláciou . A ja môžem povedať, že je to veľmi pekný cieľ, ale naozaj nemôžem súhlasiť so všetkými krokmi, ktoré ste predstavili v tomto návrhu, a teraz prejdem k týmto... prejdem k týmto bodom. Návrh zákona podľa navrhovateľa smeruje k vytváraniu pomocných nástrojov rozvoja a podpory cestovného ruchu s cieľom zdynamizovať a posilniť rozvoj a udržateľnosť cestovného ruchu ako základného piliera pri budovaní ekonomickej prosperity regiónov. A preto by som sa vás chcel spýtať, pán predkladateľ, že či vypustenie jasných definícii tohto zákona je tá cesta, ktorá má viesť k naplneniu cieľov, ktoré boli vytýčené. Aby sme sa nebavili o niečom abstraktnom, prejdem k tomu, čo sa vlastne zo súčasného znenia zákona navrhuje zrušiť. Týmto návrhom sa zo zákona o podpore cestovného ruchu vypúšťajú základné definície z § 2 tohto zákona, a to konkrétne písmená „e“, „f“ a „g“, ktorými prakticky dochádza k zrušeniu vymedzenia základných a nevyhnutných pojmov pre kvalitu tohto zákona. A teraz budem rozprávať o tých bodoch „e“, „f“ a „g“. Vládny návrh počíta s vypustením zákonných definícií takých dôležitých a základných pojmov, ako je „investičný zámer“ . Teraz platné znenie zákona definuje investičný zámer pre účely tohto zákona ako projekt počiatočnej investície zameraný na vybudovanie nového komplexného strediska cestovného ruchu alebo rozšírenie existujúceho komplexného strediska cestovného ruchu. V znení vypustená je aj, v znení je vypustené aj „komplexné stredisko cestovného ruchu“ . A komplexným strediskom cestovného ruchu sa podľa tohto zákona rozumie zariadenie poskytujúce najmenej tri služby cestovného ruchu, napr. ubytovacie služby, stravovacie služby alebo iné doplnkové služby, ako je lyžovanie, ako je kúpanie, kultúrno-poznávacie služby, ktoré tvoria celok buď v regióne, alebo v jednej lokalite. A posledná definícia, ktorá by mala byť na základe tohto návrhu zo zákona vypustená, je definícia rozšírenia existujúceho komplexného strediska cestovného ruchu, ktorou sa podľa tohto zákona rozumie nárast poskytovania služieb v hodnotovom alebo objemovom vyjadrení o 15 % v porovnaní s priemerom za posledné tri finančné roky, ktoré bezprostredne predchádzajú finančnému roku, v ktorom bol investičný zámer doručený Ministerstvu cestovného ruchu a športu Slovenskej republiky, ak zároveň vedie k vytvoreniu minimálne... minimálneho počtu nových pracovných miest. Tieto definície boli jasné, kvalitne vyšpecifikované a utvárali zrozumiteľný zákonný rámec pre pojmy a aktivity, ktoré sú nevyhnutné pre riadený a transparentný rozvoj cestovného ruchu. A keď mám povedať úprimne, pán minister, ja tomu celkom nerozumiem, prečo práve tieto body e, f, g z toho vypúšťate. Ale budem rád, keď sa k tomu vyjadríte, lebo neviem si to vysvetliť, prečo práve tieto pojmy, ktoré sú základné definície, pojmy cestovného ruchu, sa v tomto zákone vypúšťajú. Ale ak dovolíte, poviem to osobne, pán navrhovateľ, že, a odpustite mi, ale ja mám pocit taký, že chcete absolútne rozviazať ruky ministerstvu cestovného ruchu a aj vám, pán minister, pri posudzovaní žiadostí o investičnú pomoc pri projektoch, ktoré budú subjekty pôsobiace v cestovnom ruchu predkladať. (Reakcia predkladateľa.) Dobre. Mám za to, že súčasná definícia bola presná a transparentná a špecifikovala presné a jasné definície projektových zámerov a tomu, či spadajú do rámca, na základe ktorého sa má cestovný ruch v našej krajine rozvíjať. A opäť, však vy však navrhujete jej vypustenie a znova opakujem, že tomu naozaj nerozumiem, čo tým chcete vlastne a ako chcete cestovného ruchu pomôcť tým pádom. Investičný zámer a jeho definícia je pre tento zákon dôležitá, a to najmä na to, aby všetci, ktorí chcú investovať do nových projektov cestovného ruchu, mali jasno, či ich projekt spĺňa podmienky podpory a regulácie. Ak odstránime túto definíciu, neviem si predstaviť, ako môžu zareagovať investori a že či budú mať jasne definované, že či ich projekty spadajú pod tento zákon, alebo nie. Hlavným dôvodom je to, že tá právna nevedomosť a právna neistota sú pre investorov veľkým rizikom. To znamená, že nebudú vedieť, nebudú mať základné definície o tom, že čo je vlastne investičný zámer a ako žiadať tieto peniaze. Ešte väčšie riziko vidím v tom, že bez jasnej definície by sa mohlo stať, že pod investičný zámer sa budú schvaľovať aj také projekty, ktoré v skutočnosti neprispievajú k rozvoju cestovného ruchu. To by, samozrejme, viedlo k zneužívaniu štátnych prostriedkov a nesprávnemu smerovaniu podpory, čo by bolo nevýhodné pre celý sektor a určite by to neprispelo k jeho rozvoju. Ak by sme prešli ďalej ku komplexným strediskám, ktoré poskytujú minimálne tri rôzne služby, to komplexné stredisko je definované ako ubytovanie, stravovanie, doplnkové aktivity, ako sú lyžovanie, kúpanie, toto je jadro cestovného ruchu. To znamená, že nemôže hocikto povedať, poviem to takto, Jožko s nejakou krčmou, že on je ten cestovný ruch. Tu sú jasné definície v zákone vlastne, že čo je ten cestovný ruch a ako je definovaný. A to odstraňujeme. A odstránením tejto definície by sme stratili jasný obraz o tom, ktoré zariadenia majú nárok na podporu. Ja som si prečítal aj, to budeme mať, ešte budem sa vyjadrovať aj ku tlači 413, ale ja som si prečítal ďalšie základné definície v rámci cestovného ruchu a opravte ma, pán minister, keď budete mať slovo, že či sa niekde nejakým spôsobom to inde pridalo alebo či v rámci tohto zákona už nebudeme mať definované, že čo je vlastne ten cestovný ruch. A čo sa týka, v poradí je nejasnosť pri rozšírení existujúcich stredísk. Rozšírenie existujúceho strediska je definované ako zvýšenie kapacity alebo aspoň o 15 % oproti predchádzajúcim trom rokom. Ak by sme odstránili túto definíciu, stratili by sme jasné kritériá, ktoré majú investori dodržiavať, aby ich rozšírenie bolo považované za dostatočne významné. A toto je úplne že zásadné, lebo takto absolútne zrušíme hocijaké podmienky pre investorov. Dovoľte mi prejsť ďalej, čo sa týka ďalších zmien tohto zákona, ktorú tento zákon prináša. Návrh zákona prináša aj zriadenie komisií na ministerstve, ktoré majú posudzovať žiadosti o poskytnutie dotácií v cestovnom ruchu. Podľa tohto návrhu majú žiadosti o poskytnutie dotácie posudzovať a vyhodnocovať najmenej päťčlenná komisia zriadená ministrom cestovného ruchu a športu Slovenskej republiky, komisia predkladá ministrovi zoznam žiadostí o poskytnutie dotácie, ktorých schválenie odporúča s uvedením odporúčacej výšky dotácie, a zoznam žiadosti o poskytnutie dotácie, ktorých schválenie neodporúča, a o poskytnutí dotácií a o jej výške rozhoduje minister na základe vyhodnotenia komisie. Podrobnosti o zložení a rozhodovaní komisie v procese hodnotenia žiadostí o poskytnutie dotácie, organizácii práce a postupne komisia ustanoví štatút, ktorý vydá ministerstvo cestovného ruchu. A tu poviem, že z uvedeného znenia zákona vyplývajú viaceré riziká týkajúce sa prideľovania finančných prostriedkov z fondov bez nezávislej kontroly, takže dovoľte mi tuná prečítať niektoré body. Je to v prvom rade nezávislosť komisie. Opäť tu máme, v texte sa uvádza, že žiadosť o dotáciu bude posudzovať najmenej päťčlenná komisia zriadená ministrom cestovného ruchu a športu, kde nie je zaručená nezávislosť členov komisie od ministra alebo iných subjektov. Komisia je síce označená ako poradný orgán ministra, ale ak členovia komisie priamo podriadia ministrovi, môže to viesť k tomu, že rozhodnutia budú pod jeho vplyvom a nie objektívne na základe najlepších záujmov projektu. Je tu ďalší potenciál, konflikt záujmov. Zákon síce hovorí, že člen komisie je vylúčený z posudzovania a vyhodnocovania žiadostí, ak je považovaný za zaujatého, avšak nie je jasné, ako sa tento konflikt záujmov bude reálne identifikovať, posudzovať a následne riešiť. Mne to v zákone chýba, pán minister. Ak chýba nezávislá externá kontrola alebo transparentný mechanizmus na preverovanie konfliktov záujmov, môže dôjsť k situáciám, keď zaujatosť nebude adekvátne zistená alebo vyriešená, čo opäť môže viesť k netransparentnosti a nespravodlivému prideleniu dotácií. Je to dosť zásadný problém. Chýbajúci mechanizmus nezávislej externej kontroly. V texte zákona sa neuvádza žiadny mechanizmus na externú nezávislú kontrolu, ako, akým spôsobom, v akej výške sa prideľujú finančné prostriedky. Rozhodovanie o dotáciách je plne v ruke komisie zriadenej ministrom, pričom chýba zmienka o audite, kontrole z nezávislej orgánov či o verejnej transparentnosti pri hodnotení žiadostí. Bez takejto kontroly je väčšie riziko, že finančné prostriedky budú prideľované podľa subjektívnych kritérií alebo nebodaj pred politickým tlakom. Možnosť manipulácie a s kritériami hodnotenia. Hoci sa uvádzajú niektoré základné kritériá na podanie žiadostí, projekt, rozpočet, čestné vyhlásenie, nie je podrobne stanovené, na základe akých konkrétnych kritérií bude komisia žiadosť posudzovať. Nedostatočná kontrola nad spolufinancovaním. To je inak dosť vážne tu. Žiadatelia o dotácie majú povinnosť preukázať, že majú zabezpečené spolufinancovanie vo výške najmenej 5 % z celkového počtu projektov, aj keď je to pozitívne opatrenie, zákon nestanovuje presný mechanizmus na kontrolu týchto zdrojov a na overenie ich pravosti, bez dôkladnej kontroly môžu byť tieto čestné vyhlásenia ľahko účelovo manipulované. A na záver by som chcel povedať, pán minister, vy ste, ste videli nedávne štatistiky, ktoré vyšli, ale to budem rozprávať v ďalšej tlači, ako zle na tom je náš cestovný ruch na Slovensku oproti susedným krajinám, kde máme pokles zahraničných turistov, a pritom krajiny V4 a väčšina z nich sa pohybuje v dvojciferných číslach, čo sa týka nárastu, takže budem veľmi rád, pán minister, že by ste mi nejakým spôsobom zdôvodnili, že prečo touto zmenou zákona, resp. čo chceme dosiahnuť touto zmenou zákona a aký by mal byť prínos. Konštruktívne. Dúfam, že som bol konštruktívny dosť. Ďakujem veľmi pekne.