12. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2020-09-16
Poslanec: Susko, Boris (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

48. Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, vážené dámy, páni, prvé čítanie k návrhu zákona by malo smerovať k rozprave o filozofii zákona ako takého, čiže ja by som sa v tomto vystúpení venoval priamej tej filozofii tohto zákona a možno niektorým otázkam legislatívneho procesu. Keď si pozriete dôvodovú správu k tomuto návrhu zákona, tak v jednom odseku sa hovorí, že predkladateľ zvolil pri príprave návrhu zákona riešenie spočívajúce v sústredení úloh vyplývajúcich z programového vyhlásenia vlády, ako aj súvisiacich transpozičných a implementačných aktivít do jedného uceleného materiálu, čím sa vyhne viacerým paralelným novelizáciám zákonov kódexového typu. No, keď si pozrieme programové vyhlásenie vlády a niektoré zo záväzkov vlády, ktoré si vláda dala v programovom vyhlásení, tak jedným z tých základných záväzkov bolo, že v rámci legislatívneho procesu nebude pristupovať k riešeniu novelizácií formou prílepkov. Keď si pozriete tento návrh zákona, tak má, ak sa nemýlim, 16 ďalších článkov, ktoré novelizujú iné právne predpisy. Iné právne predpisy najmä kódexového typu, či už ide o Trestný zákon, alebo Trestný poriadok, ale aj ďalšie významné zákony a zákon o správe daní a ďalšie. Myslím si, že tieto zákony, najmä zákony kódexového typu, by si zaslúžili naozaj vecnú, samostatnú odbornú diskusiu najmä z toho dôvodu, že v týchto novelizovaných prílepkoch sa neriešia len otázky súvisiace s meritom predkladaného návrhu zákona, teda zákona o zaisťovaní majetku, ale riešia sa aj ďalšie veci. Riešia sa nové skutkové podstaty trestných činov, ktoré nesúvisia priamo so zaisťovaním majetku. Rieši sa otázka európskeho generálneho prokurátora a ďalšie veci, ktoré vôbec nesúvisia s témou zaisťovania majetku. A preto si myslím, že sú to typické príklady prílepkov, ktoré sú v zmysle zákona o rokovacom poriadku neprípustné a ktoré navyše si vláda v programovom vyhlásení vlády dala za jasný cieľ, že nebude takouto formou novelizovať právne predpisy. Pokiaľ ide o zriadenie samostatného úradu, ktorý by mal riešiť zaisťovanie majetku, tak keď si pozriete doložku zlučiteľnosti, resp. doložku vybraných vplyvov, tak zistíte, že tento úrad má mať 21 zamestnancov. Samotný návrh zákona okrem toho počíta s tým, že tento úrad bude jednotlivú správu jednotlivého zaisteného majetku môcť zveriť iným povereným osobám. Zákon už nedefinuje presne, kto tieto iné poverené osoby môžu byť, ale predpokladám, že to budú súkromné osoby. Teda máme vážne obavy a podozrenia z toho, že tu bude môcť dochádzať k určitému biznisu pre určité skupiny osôb, ktoré budú môcť spravovať cudzí majetok. Pretože ak si pozriete doložku vybraných vplyvov, tak naozaj 21 zamestnancov úradu nebude pravdepodobne schopných samostatne spravovať cudzie majetky, ktoré môžu byť od zaisteného majetku právnických osôb, to znamená celé firmy a chod firiem až po zaistenie majetku fyzických osôb. Pokiaľ ide o samostatné novelizácie tých ďalších právnych predpisov, ktoré podľa môjho názoru sú prílepkami k tomuto zákonu, tak zoberieme si len Trestný zákon, ktorý, kde, ako pani ministerka aj v úvodnom slove povedala, sú navrhnuté ďalšie skutkové podstaty trestných činov, napríklad ako spomínala, aj spomínané dva, dve skutkové podstaty trestných činov, a to zneužitie práva a ten druhý je... prijatie a poskytnutie nenáležitej výhody. Pokiaľ ide o trestný čin alebo skutkovú podstatu trestného činu zneužitia práva, treba povedať, že ide o právny inštitút, ktorý je prevzatý z nemeckého právneho poriadku, akurát že je vytrhnutý z kontextu nemeckého právneho poriadku bez toho, aby sa implementovali aj ďalšie ochranné mechanizmy, ktoré nemecký právny poriadok vo vzťahu k tomuto, k tejto skutkovej podstate má. Okrem toho nemecký právny poriadok, resp. ani právny poriadok iných krajín, ktoré majú takýto právny inštitút zavedený v právnom poriadku, nepozná skutkovú podstatu zneužitie právomoci verejného činiteľa, tak ako ju má nastavený právny poriadok v Slovenskej republike. Domnievame sa, že tieto dve skutkové podstaty trestných činov si navzájom konkurujú, pretože tak ako je v Nemecku chápaný tento trestný čin zneužitia práva, je u nás chápaný aj aplikovaný práve trestný čin zneužitia právomocí verejného činiteľa, a teda ide o totožnú, totožný obsah, resp. totožnú objektívnu stránku tohto, alebo objekt tohto trestného činu, a preto to bude duplicita a budú aplikačné problémy, budú vznikať aplikačné problémy pri aplikácii práve tohto právneho inštitútu. Pokiaľ ide o ten druhý z týchto skutkových podstát, a to prijatie a poskytnutie nenáležitej výhody, tak máme za to, že tento, toto ustanovenie z hľadiska jeho textácie, to znamená, kto prijme, žiada alebo teda sľúbi nenáležitú výhodu v súvislosti s jeho postavením alebo funkciou, je tak široká skutková podstata naformulovaná, že tu naozaj pod toto bude môcť byť subsumované čokoľvek a bude to vyvolávať určité pochybnosti a bude to vyvolávať v praxi problémy v tom, že tu bude kriminalizácia aj z možno iných pohnútok, ako je cieľom tejto navrhovanej úpravy, a máme za to, že takýto, takéto ustanovenia môžu byť v rozpore s ústavnosťou týchto, týchto ustanovení. Čiže toľko na úvod v prvom čítaní k tomuto návrhu. Ďakujem za pozornosť.