34. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-11
Poslanec: Zemanová, Anna (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

228. Ďakujem pekne za slovo. Pán minister si teraz tak veľmi ťažko povzdychol, teda verím, že naozaj môžete vzdychať, pretože robiť už piatu novelu zákona o odpadoch, myslím, že je toto piata, ak nie šiesta s tou predchádzajúcou, tak to naozaj je silná dávka kávy a povedzme si pravdu, že zákon, ktorý bol prijatý v roku 2015, tak bol od začiatku zlý a bol to vlastne veľký problém. Boli ste v tom čase v opozícii a nezávidím vám, že vlastne teraz sa snažíte toto pokazené jablko nejako vylepšiť a vykrášliť, ale už je to dva a pol roka, už je to piata vaša novela a dosť som prekvapená, že až pri piatej, ešte pri piatej novele stále nemáme implementované všetky, všetky nariadenia Európskeho parlamentu a Rady a ktohovie, koľko ich ešte bude. Neviem. To by ste nám mohli povedať, že koľko ešte máme neimplementovaných predpisov. Teraz sa to týka recyklácii lodí a to, že sa snažíte riešiť, robiť opatrenia až po prehratom súdnom spore, áno, treba ich robiť, ale malo sa to robiť, robiť skôr. Preto istým spôsobom tento zákon, ktorý predkladáte, aj v doložke je uvedené, dve alternatívy sú tam uvedené. Alternatívne riešenie nula, to je ako pôvodný stav, keď neschválime tento zákon, tak je tu hrozba nesplnenia záväzkov vyplývajúcich z nedodržania nejakých lehôt na implementáciu a teda alternatívne riešenie jedna je prijatie návrhu. Čiže buď alebo. Áno, keby išlo len o implementáciu. Lenže toto sa dá posúdiť za veľkú novelu, ktorá má množstvo novelizačných bodov a naozaj ten, kto sa venuje odpadovému hospodárstvu a chcel by vydať nejakú papierovú príručku, tak asi by sa mu to už neoplatilo, pretože kým možno dá do tlače jednu verziu, tak už budeme mať ďalšiu novelu na svete. Preto nejdem sa venovať všetkým týmto bodom, ale by som chcela sa venovať dvom vybraným častiam, a to v súvislosti (zaznievanie gongu) s čiernymi, s tzv. čiernymi skládkami, ktoré riešite, novelu, § 15 a formu určovania zodpovednej osoby za tzv. čiernu skládku a spoluprácu s políciou a podobne. Ako je to obrovský problém, ktorý v praxi si prehadzujú jak taký horúci zemiak okresný úrad medzi obcou a políciou, pretože nikto nekoná, nikto ani nevie, ako konať a nefunguje tu zase to, čo by malo. To znamená okresné úrady, štátna správa o odpadovom hospodárstve, ale aj polícia so svojou neexistujúcou zložkou environmentálnej polície, ktorá, policajti nie sú zaškolení, nevedia vôbec hodnotiť, ani nesledujú tieto, tieto situácie a potom výsledkom sú naozaj zatváranie očí pred rastúcimi kopami čiernych skládok, ako máme obrovskú kopu čiernej skládky tu priamo v Bratislave, nám pod nosom, kde pán minister dennodenne chodí okolo skládky v podunajskej, v Podunajských Biskupiciach. Tieto novelizačné body, ktoré vy tu dávate, v podstate neriešia tú situáciu. Zase podľa mňa ju len naďalej zamotávajú, pretože je jasné, kto aj v súčasnej platnej legislatíve, kto je zodpovedný za aký odpad. Je jasné, čo je definícia komunálneho odpadu, keď je tam skládka komunálneho odpadu, tak je to zodpovednosť obce. Často tieto, malá kopa pýta viac, často sú tieto čierne skládky komunálneho odpadu premiešané s rôznymi aj inými odpadmi z rôznej podnikateľskej činnosti a v tom prípade už to nie je komunálny odpad, ale zodpovednosť, zodpovednosť za likvidáciu štátnej správy. Ak chýbalo len konanie, rozhodnutie o tom, že okresný úrad rozhodne, áno, my to odpraceme, lebo odprace tú čiernu skládku štát, tak je to len pridávanie nejakých administratívnych úkonov. Chcem poukázať ale na vyhadzovanie prostriedkov, ktoré bolo v tomto, v tejto súvislosti s tzv. Žigovým čistením Slovenska, kde 10 miliónov eur išlo z Environmentálneho fondu na tzv. odstraňovanie čiernych skládok, ktoré nemali, nemali ani podľa vtedajších platných predpisov to určenie, konanie cez, okresného úradu, kde vlastne malo byť určené, že o akú skládku ide. Takže to máte tiež také dedičstvo, ktoré podľa mňa by ste si mali vy preveriť legitimitu tých vydaných prostriedkov. Chcem sa ale ešte, ešte venovať tomu, čo ste aj vy tu povedali ohľadom vytvárania toho špeciálneho, špeciálneho fondu na účel rekultivácie. Aj teraz v podstate v rámci účtovníctva by mal ten podnikateľ mať povinnosť toto tvoriť. Nebránim sa tomu, že chceme to vytvárať ako špeciálnu účelovú finančnú rezervu. Nevidím však dôvod na to, aby to bolo v štátnej pokladnici, pretože štátna pokladnica je tiež nejaká banka a blokovať vklady nejakého podnikateľa nie je, myslím si, že celkom v jej kompetencii, ale súhlasím s tým, aby nejaký fond sa vytvoril. Dá sa to porovnať k tvorbe nejakých opravných položiek v prípade nejakých súdnych alebo iných, iných káuz, že ten podnikateľ si musí takúto, takýto fond nejaký vytvárať. Ale keď si pozrieme paralelu napríklad pri bankách, kde banky tiež majú byť tí vkladatelia, majú byť chránení voči úpadku alebo krachu banky, tie ich vklady majú byť chránené a majú, zo zákona je vytvorený nejaký fond na ochranu vkladov ako v podstate nejaký neúčelový, účelový, teda štátny, štátny fond. A ja si myslím, že toto by mala byť cesta, že tak, ako to navrhujete, to nie je dobré riešenie. Ja by som skôr zvážila to, aby sme porozmýšľali, že takéto prostriedky by boli účelovo viazané na Environmentálnom fonde, pretože v konečnom dôsledku naozaj, ako pri bankách má byť chránený tým vkladateľ, tak v tomto prípade musí byť chránený ten občan vo vzťahu ku kvalite životného prostredia a naozaj, aby nezostalo len na bremene, na bremeno štátu odstraňovať nejaké skládky, keď dôjde k zániku, ku konkurzu, proste k prevodu majetku na cyperské spoločnosti a vlastne nedomôžeme sa tej osoby, ktorý by naozaj mal (pozn. red.: správne "ktorá by naozaj mala") nejakú skládku rekultivovať, odstrániť alebo čokoľvek iné. Myslím, ten mechanizmus podľa paralely bankového sektoru by bol lepší, ako tieto prostriedky dávať na štátnu, štátnu pokladnicu. Čiže toto sa mi, sa mi zdá, že nie je dobré, dobre vymyslené a navrhujem, aby ste si to premysleli a prípadne do ďalšieho čítania, čítania zvážili, či túto filozofiu, táto filozofia by sa nemala, nemohla zmeniť. A keď som kritizovala, že Environmentálny fond by pri niektorých veciach, ako pri tých poplatkoch za skládku, nemal mať ďalšie nejak účelovo viazané prostriedky, tak v tomto prípade, v tomto prípade by to mali byť účelovo viazané. Ak by ste prijali túto koncepciu, ktorú vám navrhujem, aby ste nad ňou porozmýšľali, tak samozrejme tieto prostriedky by mali byť účelovo viazané na rekultiváciu tých a monitorovania, tie ďalšie povinné činnosti vo vzťahu k životnému prostrediu za prevádzkovanie nejakej, nejakej skládky, tie by mali byť účelovo viazané a účelovo viazané dokonca na tú-ktorú lokalitu, aby boli zaistené prostriedky na jej rekultiváciu. Buď ju dostanú, tie prostriedky vyplatené naspäť, ten prevádzkovateľ v danom čase, kedy bude musieť skládku uzavrieť a rekultivovať, alebo ak zanikne, alebo čokoľvek sa stane, tak ďalšia poverená oprávnená osoba, či obec alebo štát alebo ktokoľvek, ktorý túto zodpovednosť zaňho by realizoval. Ďakujem pekne.