27. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2013-11-29
Poslanec: Hudacký, Ján (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

132. Ďakujem pekne, pán predseda. Ak dovolíte, vážené dámy, vážení páni, ja budem pokračovať v tom, čo som začal. Veľmi telegraficky, v tej prvej časti som sa snažil poukázať na taký neštandardný spôsob, aj keď už v poslednom čase dosť aplikovateľný, čo sa týka pozmeňovania alebo doplňovania či už novely, alebo nového návrhu zákona mnohými pozmeňovacími návrhmi a práve, žiaľ, z dielne vlády prostredníctvom samozrejme poslancov, čo výrazným spôsobom potom deformuje, respektíve ovplyvňuje celý návrh zákona a čo je najhoršie, že potom subjekty, dotknuté subjekty, všetky relevantné subjekty majú šancu sa v dostatočnom čase k tomuto, k týmto zmenám vyjadriť a platí to aj pre tento návrh zákona, keď mnoho malých podnikateľov nemalo šancu cez pripomienkové konania dať svoj názor, ovplyvniť v podstate celý ten návrh a toto, myslím, že nie je dobrá cesta, ktorou sme sa vybrali teraz v rámci tohto parlamentného obdobia. Povedal by som tiež, že som sa mýlil, keď som si myslel, že vláda už aj na základe vládneho zákona už vystrieľala všetku tú muníciu, čo sa týka nejakých daňových opatrení, keď už prišla so zmenou, teda zrušením rovnej dane a prešla na 23-percentnú sadzbu pre právnické osoby a takzvanú progresívnu daň pre fyzické osoby, takisto sa zvyšovali odvody. Toto všetko v každom prípade negatívne zapôsobilo na podnikateľské prostredie, ale opak je pravdou, mýlil som sa a terajší tento návrh opäť len deformuje to podnikateľské prostredie, zhoršuje ho, pretože prichádzame vlastne s novou daňou takzvanou daňovou licenciou, alebo tiež hovorené daňou zo straty. Tá v každom prípade, ako som spomínal, tým, že každá firma, každá právnická osoba je povinná zaplatiť minimálnu daň podľa výšky obratu a to od 480 eur a do 2 880 eur, a samozrejme nevynímajúc ani firmy, ktoré vykázali straty, v konečnom dôsledku to bude mať opäť len negatívny dopad na podnikateľské prostredie a motivovanie podnikateľov respektíve aj začínajúcich podnikateľov vôbec sa takto, takto aktívne ekonomicky realizovať. To, čo som tiež už povedal, že tá implementácia tak vážneho daňového nástroja do návrhu zákona prostredníctvom pozmeňovacieho návrhu je dosť zarážajúci a tým trpí stabilita podnikateľského prostredia, ako aj predvídateľnosť zmien podnikateľskej legislatívy. Tu pripomeniem jednu moju takú skúsenosť s nemenovaným diplomatom, keď sme sa rozprávali o podnikateľskej legislatíve, tak mi povedal, že na Slovensku sa o podnikateľskej legislatíve vie iba toľko, že bude menená. No to je veľmi zlý pohľad v podstate ľudí aj z vonku a takto možnože pozerajú tým pádom aj potenciálni investori na to, ako ako to podnikateľské prostredie na Slovensku existuje. Takisto zníženie percentuálnej sadzby, alebo sadzby dane z príjmu právnických osôb z 23 na 22 % je síce naoko pozitívne, ale na druhej strane svojím spôsobom to vytvára priaznivejšie podmienky v kombinácii s tou daňou alebo daňovou licenciou skôr pre veľké spoločnosti ako pre malé firmy. Tomu sa ešte samozrejme, toho sa ešte samozrejme dotknem. Chcel by som teraz urobiť nejakú takú krátku analýzu dopadov daňovej licencie predovšetkým na malé podniky, ktorých typickým predstaviteľom sú či už malé obchody, malé firmičky, ale aj takí začínajúci podnikatelia alebo firmy, ktoré sú vo fáze rozbehu. Podľa viacerých analýz dopadov daňovej licencie na celkové daňové zaťaženie je zrejmé, že najviac postihnutí budú podnikatelia, ktorí nie sú platcami DPH a majú obrat nižší, ako je 49 790 eur. Títo podnikatelia budú musieť dosiahnuť oproti terajšiemu stavu vyššiu minimálnu ziskovú maržu, inak budú mať vyššie daňové zaťaženie, ako je 23, resp. 22 %. Podobné problémy budú mať aj firmy s nízkym obratom do pol milióna eur, ktorí sú platcami DPH. Naviac, tie už budú musieť platiť daňovú licenciu, tú vyššiu sadzbu 960 eur. Predpokladá sa, že do tejto skupiny bude patriť viac ako 50 % všetkých podnikov, čo teda je skutočne veľký dopad, hovorím skôr negatívny, na veľkú časť podnikateľov na území Slovenska. Podľa uskutočneného prieskumu Združenia mladých podnikateľov Slovenska až 17 % týchto podnikateľov zvažuje po zavedení daňovej licencie ukončiť svoje podnikanie. Myslím si, že pán minister, neviem, či je tu, by si to mal zobrať do úvahy, pretože ak by sa toto naplnilo, tak minimálne značná časť možno predpokladaných príjmov nepríde do štátneho rozpočtu a toto je len tiež taký výkričník a také memento nad tým, ako, či to nebolo a nebude kontraproduktívne, takéto zásahy do podnikateľského prostredia v súvislosti s ďalším daňovým zaťažením. Na druhej strane zavedenie daňovej licencie najmenej zasiahne firmy s obratom nad pol milióna eur. Nie je preto ani veľkým prekvapením, že veľké spoločnosti ani takto nekladú nejaký vážny dôraz na túto daňovú licenciu. A aj tie, ktoré sú v rôznych asociáciách, povedzme ako je Klub 500 a podobne, ktorí dokonca sú ešte aj v Národnom fronte, teda prepáčte, v Rade solidarity a rozvoja, že vlastne títo nemajú nejaký vážny záujem alebo nejak sa ich to vážne nedotýka a skôr by som povedal, že majú tú výhodu, že tá sadzba sa mení z 23 na 22 %, čiže v konečnom dôsledku tieto budú mať skôr z týchto opatrení tejto vlády prospech. Spomínaný prieskum tiež jasne dokazuje, že väčšina začínajúcich, ale aj existujúcich podnikateľov požaduje odklad platenia daňovej licencie minimálne na tri roky. Ja sám mám dlhodobé skúsenosti s týmto, keď som sa venoval stovkám podnikateľov od ich počiatku, začiatku podnikania až po nejaký taký rozbeh a musím povedať, že väčšina z nich nebola schopná po dobu dvoch - troch rokov dosiahnuť zisk. To znamená, že zavedením tejto daňovej licencie opäť budú len viac daňovo zaťažovaní a zhoršíme im to prostredie a možno, že v určitej fáze ich rozvoja v podstate ich donútime k tomu, že zastavia svoje podnikanie. Myslím si, že jeden rok je veľmi málo. Myslím si, že skutočne tie tri roky by bolo optimálne obdobie na to, aby sme potom mohli, aby sa tieto teda firmy vedeli finančne zastabilizovať, aby potom potenciálne sme mohli aj takúto daňovú licenciu na nich uplatňovať. K tomu celkovému daňovému zaťaženiu, zrejme prispeje k tomu aj zmena odpočtu daňovej straty, ktorú podľa návrhu, tohto návrhu zákona bude môcť firma odpočítavať najviac štyri po sebe nasledujúce zdaňovacie obdobie oproti doterajším siedmim. Myslím, že to je opäť taký jeden negatívny prístup, pretože je dobré, aby predovšetkým tie malé firmy mali v podstate lepšiu možnosť rozložiť tú daňovú stratu do dlhšieho obdobia. Tú snahu o maximalizáciu daňových príjmov aj cez tento nástroj by som bol ochotný akceptovať, pán minister, keby ste tak venovali trochu pozornosť, pokiaľ by som videl úprimnú a maximálnu snahu vlády znižovať výdavky štátnej a verejnej správy a tiež efektívne vynakladať zdroje na verejné investície. Opak je ale pravdou. Tak Národná banka Slovenska, ako aj Rada pre rozpočtovú zodpovednosť konštatuje poľavanie v konsolidačnom úsilí vlády na, predovšetkým na strane výdavkov. Je zrejmé, že ak sa vláde podarí naplniť plánovaný deficit verejných financií, teda pod tie 3 %, bude to len na úkor zvýšenia daňového zaťaženia podnikateľov, resp. iných neštandardných príjmov. Či už sú tu spomínané mimoriadne dividendy, kde spoločnosti, kde štát má určitý podiel, majú snahu teraz emitovať dlhopisy a takýmto spôsobom síce získať teraz zdroje, ale v každom prípade budú zaťažovať tieto spoločnosti, pretože tieto zdroje bude treba po čase vrátiť. A toto všetko bude mať, celý ten takýto prístup konsolidácie bude potom mať len negatívne dopady. Ale v konečnom dôsledku toto, čo chcem zdôrazniť, že celé to, celý ten návrh a predovšetkým v súvislosti s daňovými licenciami bude mať negatívny dopad na zamestnávanie, na zvýšenie nezamestnanosti, pretože aj mnoho mojich, mnoho mojej komunikácie s malými podnikateľmi v podstate len hovorí o tom, že mnohí z nich uvažujú o ukončení svojej podnikateľskej činnosti práve kvôli tomuto ďalšiemu takému netradičnému daňovému nástroju a teda ďalšiemu daňovému zaťaženiu, ak si zoberieme, že celkovo to odvodové daňové zaťaženie, ktoré tu bolo doteraz, plus tie daňové licencie nepridajú na snahe podnikateľov, aby mali záujem v rámci takýchto ťažkých podmienok podnikať. Ja by som chcel na záver, pán minister, ak by môj kolega Zajac vás nevyrušoval permanentne, tak by som vás chcel požiadať, aby ste z tohto návrhu zákona, ako, myslím, to už hovoril aj pán Štefanec, aby boli teda vynechané z tejto spoločnej správy tie body, ktoré sa dotýkajú tej daňovej licencie a by možnože bol väčší priestor na diskusiu, pretože tým, že to išlo vo forme pozmeňujúceho návrhu, mnoho relevantných subjektov a združení, asociácií podnikateľov nemalo možnosť diskutovať. Možnože nemalo možnosť prísť, možnože s konštruktívnymi názormi, aj možno v súvislosti s tým, že tá daňová licencia, áno, do určitej miery je tam snaha o to, aby sme znižovali tie daňové, alebo tie daňové úniky, aj keď to, myslím, že nie je nejaký neštandardný, teda štandardný nástroj, ale v každom prípade, aby sa možnože našiel nejaký spoločný mechanizmus, ktorý by vylepšil tento návrh a v konečnom dôsledku, aby bolo zjavné, že je tu nejaký spoločenský konsenzus, myslím, v rámci tej podnikateľskej sféry, že chceme spoločné dobro. Osobne si myslím, že je treba hľadať v podstate tie rezervy, čo sa týka daňových príjmov, na strane spotrebnej dane DPH. Ja vidím, že tá snaha tu je, ale nemyslím si, že tento návrh cez daňové licencie bol ten optimálny, ktorým budeme naháňať a skôr hovorím, bude mať negatívny dopad na tie menšie spoločnosti, na tie začínajúce firmy, ktoré potrebujú minimálne tie dva - tri roky. Mám trinásť - štrnásťročnú skúsenosť s tým, že tie firmy za tie tri roky len ťažko nadobúdajú tú finančnú stabilitu tak, aby v podstate vedeli vykázať nejaký zisk. Takže je treba, aby sa možno tieto návrhy ešte prediskutovali a aby sme našli tento konsenzus. Inak, ako som spomínal pred malou chvíľou, určite aj toto môže mať negatívny dopad, pretože tie signály sú od podnikateľov, mnohí, aj z mojej skúsenosti, že toto už je príliš veľa na to a niektorí skutočne podnikajú na hrane v tom zmysle, že ako tak vedia uživiť rodinu a prípadne tých najbližších zamestnancov, aby vôbec mohli pokračovať vo svojom podnikaní. Takže s touto výzvou, pán minister. Ďakujem pekne za pozornosť. No a dúfam, že sa tu ešte stane nejaký taký malý zázrak. Ďakujem pekne.