28. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2012-02-08
Poslanec: Kaník, Ľudovít (SDKÚ – DS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

32. Vážené dámy, vážení páni. Máme tu pred sebou dva návrhy zákonov, keď to tak zoberiem, ktoré navrhujú to isté. A ja by som chcel začať toto svoje vystúpenie Milanom Rastislavom Štefánikom. Vyhlásenie štátneho sviatku - 28. október, to znamená Deň vzniku Česko-Slovenska, je z nášho pohľadu ako predkladateľov toho jedného návrhu vlastne poctou životu a dielu Milana Rastislava Štefánika. Je to nesporne najuznávanejšia a najvýznamnejšia politická osobnosť slovenských dejín. Nemáme všeobecne uznávanejšieho, váženejšieho a nespochybniteľnejšieho politika, slovenského politika, ako je Milan Rastislav Štefánik. Jeho najvýznamnejším počinom, vyvrcholením jeho života a diela, vyvrcholením celoživotnej snahy, predčasne ukončenej tragickou smrťou, bolo založenie Česko-slovenskej republiky. On bol jej zakladateľom. Bez neho by Česko-slovenská republika nevznikla. Bez neho, bez jeho osobného pričinenia, obrovského diplomatického úsilia, využitia všetkých schopností a nadaní z organizovania zahraničného odboja a mnohých, mnohých ďalších záležitostí, by nebola šanca na vznik a uznanie Česko-slovenskej republiky. Milan Rastislav Štefánik tak nerobil z nejakého náhleho popudu, z nejakého závanu, nápadu, ale z racionálneho presvedčenia, že to je jediná zmysluplná cesta na to, ako zachovať a vytvoriť podmienky na rozvoj slovenského národa. Ako vytvoriť podmienky na to, aby slovenský národ existoval v štátnom útvare, ktorý umožní jeho rozvoj, ktorý umožní jeho rozvoj jeho reči, ktoré zabezpečí prvý raz v histórii hranice medzinárodne uznané a ktoré tak vlastne zabráni postupnému zániku, asimilácie alebo akejkoľvek ďalšieho negatívneho vývoja. Jednoznačne dnes môžme povedať, že bez vzniku Česko-slovenskej republiky by nebolo dnešnej Slovenskej republiky. Nebolo by miesta Slovenska v Európe, v Európskej únii, v Európskych štruktúrach, v NATO, nebola by dnešná súčasnosť. Preto je veľmi dôležité, aby sme si takúto významnú osobnosť slovenských dejín dokázali uctiť a patrične si pripomínať jej dielo. A naozaj vyvrcholením jeho snaženia bol vznik Česko-slovenskej republiky. Máme zákon o zásluhách Milana Rastislava Štefánika. Ale kto o ňom vie? Mládež o ňom nemá ani šajnu. Zabúdame postupne na našu históriu a na dôležité míľniky na našej ceste. A ako povedal niekto veľmi múdry dávno predo mnou, národ, ktorý si nepamätá svoju históriu, si ju bude musieť zopakovať. A my predsa nechceme, aby sme opakovali ťažké, zlomové okamihy, ktoré mnohokrát museli byť vykúpené krvou, strádaním a problémami. My chceme ísť dopredu, chceme rozvíjať našu krajinu, a preto si našu históriu musíme pamätať. Slovenská republika má mnoho štátnych sviatkov. Je oprávnené, keď sa, keď všetci majú pravdu, keď všetci tí, ktorí hovoria, že je ich príliš veľa. Áno, máme ich príliš veľa, a preto ani nenavrhujeme rozšírenie štátnych sviatkov, ale zámenu. Jedného štátneho sviatku za druhý, ktorý práve vo väzbe na Milana Rastislava Štefánika považujeme za významný. Keby sme tento návrh zákona schválili, v čo pevne verím a k čomu vás vyzývam a prosím, dali by sme aj logiku štátnym sviatkom, ktoré sa venujú istej ceste Slovenska k dnešku. Máme tu niekoľko štátnych sviatkov, ktoré si pripomínajú alebo ktorými oslavujeme isté zlomové momenty, ktoré významne ovplyvnili to, čím a ako dnes Slovenská republika je a funguje. Keďže začať by sa to malo práve vznikom Československej republiky. To bol prvý krok, ktorý otvoril cestu k všetkému ďalšiemu, čo na našej ceste nás priviedlo až do dnešných dní. Ďalším významným štátnym sviatkom, ktorý je štátnym sviatkom, je Slovenské národné povstanie alebo výročie vzniku Slovenského národného povstania. To bol opäť dejinný počin, kde sa slovenský národ prihlásil k protifašistickej koalícii, postavil sa do boja za demokraciu a za obnovenie Česko-Slovenska. Ďalším štátnym sviatkom, ktorý v tej dejinnej línii z hľadiska chronológie nasleduje, je 17. november. 17. november bol opäť deň, kedy sa rozhodovalo o tom, ako ďalej sa bude Slovensko vyvíjať. Kedy sme odvrhli komunizmus a začali sme budovať slobodnú a demokratickú spoločnosť. A tým posledným štátnym sviatkom, ktorý završuje cestu Slovenska do súčasnosti je výročie vzniku Slovenskej republiky - 1. január. Ale toto, tieto štátne sviatky sú len tri, ktoré spomínam. Ten štvrtý, ten prvý, ten, ktorý to všetko odštartoval ten nám chýba. A preto by bolo logické, aby sme tento vývinový oblúk dotvorili, naplnili a dali mu príslušnú váhu a vyhlásili 28. október - Deň vzniku Česko-slovenskej republiky za štátny sviatok Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.