49. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-04-15
Poslanec: Zajac, Pavol (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

102. Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážení páni ministri, to, že máme na Slovensku vládu jednej strany, vládu strany SMER-u tri roky, o tom všetci vieme. O tom, že je to zlepenec oligarchov, sme už tu počuli tiež niekoľkokrát. Aby som bol presný, je to zlepenec oligarchov a finančných skupín, ktorí si dosadili jednotlivých ministrov. To, že Juraj Široký a Robert Fico sú jedno, svedčia nielen tieto fotky (rečník ukázal smerom na fotografie, ktoré mali na stoloch vystavené opoziční poslanci), nielen poslanci, ktorých si nominoval pán Juraj Široký, nielen ich asistenti, ktorí sú dcérami pána Širokého, on dosadil aj niektorých ministrov. Pred chvíľou tu sedel pán minister Jahnátek, pozdravujem ho týmto. Takže nielen na týchto fotkách, ktoré tu vidíme, SMER a Váhostav je to isté. Fico a Široký sú to isté. A preto ja som pre vás vytvoril nové logo, dámy a páni, (rečník ukázal plénu plagát s logom), a to je spojenie Váhostavu a SMER-u, volá sa to Váhosmer a pod tým je názov: široká sociálna demokracia. Odteraz si môžte kľudne používať toto logo, ktoré svedčí o tom, že vaša firma a firma Váhostav sú to jedno, široká sociálna demokracia Váhosmer. Dámy a páni, odkedy nastúpila strana a vláda k moci, posledné tri roky sa výrazne, ale výrazne zhoršilo vyplácanie subdodávateľov pri verejnom obstarávaní. Problém s nevyplácaním subdodávateľov alebo s neplatením si faktúr na Slovensku existuje od roku ´89. Áno, je to pravda, súvisí to s vymáhateľnosťou práva, ktorá je veľmi nízka. Najväčšie eldorádo s neplatením faktúr bolo za vlády Vladimíra Mečiara. Potom prišli po roku ´98 vlády pána Dzurindu a výrazne sa toto zmenilo. Právny štát nadobudol vyššiu účinnosť. Tá vymáhateľnosť bola na vyššej úrovni. Súviselo to aj s tým, že sa výrazne rozkývala ekonomika na Slovensku a firmy, tie podvodné firmy, ktoré neplatili, s tými už nikto nechcel spolupracovať. Ale prišla v roku 2006 vláda Roberta Fica a znova sa tento národný šport – neplatenie faktúr – rozbehlo. Lebo aj v diskusiách som niekoľkokrát počul od pána Stromčeka, veď aj za vašej vlády povedal riaditeľ Slovenskej správy ciest, že počul o tom, že niekomu nevyplatili. Dámy a páni, ide o tú mieru, ide o tú mieru, že či sa jednalo to o niektoré jednotlivosti, alebo či to je masovo, alebo či to je dokonca organizované. A popíšem to na príkladoch troch firiem. Všetky tri tieto firmy fungujú v slovenskom stavebníctve a stavajú infraštruktúru na Slovensku, lebo príklad týchto troch firiem je príkladom toho, ako mala dopadnúť aj reštrukturalizácia Váhostavu. Dámy a páni, celé to bolo organizované aj za pomoci vlády. Minimálne za trestuhodnej nečinnosti trojročnej vlády SMER-u. Prvým príkladom je firma TSS Grade. Dámy a páni, na jeseň roku 2012 Ján Počiatek, minister dopravy, podpísal zmluvu na rekonštrukciu železničnej trate Trenčianska Teplá – Zlatovce v hodnote 243 miliónov s firmou TSS Grade. Firma predložila druhú ponuku v súťaži, druhú najnižšiu ponuku, nižšiu ponuku ponúkla firma Skanska za 201. Takže Ján Počiatek podpísal s druhou v poradí firmou, ktorá bola o 43 miliónov drahšia, podpísal s ňou zmluvu. A viete, čo sa stalo mesiac nato? Mesiac nato išla firma TSS Grade do reštrukturalizácie. Oligarchovia, ktorí stáli alebo majú blízko ku finančnej skupine J&T, na ktorej jachte kedysi pán Počiatek dojednával kurz slovenskej koruny voči euru, poslali túto firmu, nevyplatili subdodávateľov a vyplatili ich v reštrukturalizácii 15 percentami. Dámy a páni, druhý príklad z minulého roku. Firma Doprastav. Viete, kto je majiteľom firmy Doprastav? Vie niekto z kolegov zo SMER-u, kto je majiteľ firmy Doprastav, keď jej posledný majiteľ sídli v schránke na Cypre? Ale po Slovensku sa hovorí, že to je pán Výboh. Veľmi dobrý priateľ pána Fica. Je majiteľom údajne tejto firmy. Je týmto majiteľom aj pán minister Počiatek? V slovenskom stavebníctve sa hovorí, že títo dvaja páni sú majiteľmi firmy Doprastav. A čo sa stalo s firmou Doprastav? Podpísala niekoľko stámiliónových zmlúv so štátom, napríklad úsek Hričovské Podhradie – Lietavská Lúčka na D1. Čuduj sa svete, dvaja uchádzači v súťaži, dvaja uchádzači v jednom konzorciu, lídrom konzorcia Doprastav. V druhom konzorciu, v tých firmách, ktoré tam boli, takisto Doprastav. V tej súťaži súťažil Doprastav s Doprastavom. A oni vysúťažili 80 % zo štátnej expertízy. Myslím si, že to bolo na úrovni 420 miliónov. Počúvajte dobre, páni zo SMER-u! Na jednej zákazke 420 miliónov. A má Doprastav, samozrejme, aj ďalšie zákazky, preto hovorím o niekoľko sto miliónov biznis so štátom. A čo urobil Doprastav? Poslal firmu do reštrukturalizácie. Nevyplatil subdodávateľov. A v reštrukturalizácii ich vyplatil 30 percentami. Vyšlo to pri TSS Grade, vyšlo to pri Doprastave, povedali Širokému, však nebuď blbec, veď ani ty nevyplácaj tých subdodávateľov a pošleš firmu do reštrukturalizácie. Pripomínam a podotýkam, že všetky tieto firmy majú gro svojho biznisu so štátom. A predstavte si, že štát im pravidelne za tieto zákazky, ktoré si sami nakalkulovali, pravidelne im platí. A viete, koľko percent im platí? Pán minister, 100 % im platí. Toľko koľko fakturujú, štát im pravidelne podľa zmluvy, pravidelne im platí. A oni sa rozhodli, jedna firma vyplatiť 15 % v reštrukturalizácii. Oklamať a podviesť živnostníkov. U mňa v kancelárii sedel, môžem to povedať, rómsky podnikateľ od nás z obce, ktorý dlhé roky robil na železnici a kládol koľajnice a mal zamestnaných niekoľko ľudí. Plakal, pretože keď dostane 15 % od firmy TSS Grade, tak ho to položilo. A takýchto prípadov sme spolu s kolegom Hudackým mali niekoľko desiatok, ktorí nám písali na stránku nezaplatilinamfakturu.sk. Pred rokom sme mali prípad dvoch živnostníkov, malých živnostníkov, ktorým dlhoval Váhostav, jednému, tuším, že 16-tisíc, druhému 18-tisíc. Váhostav im nezaplatil, pretože oni pravidelne pracovali len pre Váhostav. Váhostav im nezaplatil, oni nezaplatili dépeháčku. Viete, čo sa stalo? Daňový úrad na nich poslal exekúciu. Daňový úrad na nich poslal exekúciu. My pod hrozbou toho, že s nami pôjdu na tlačovú konferenciu a toto všetko vykričia, oni to dali vedieť aj Váhostavu deň pred tlačovou konferenciou v lete minulého roku, to znamená asi mesiac a pol pred spustením reštrukturalizácie, ich Váhostav vyplatil. Dámy a páni, hlúposti a klamstvá, ktoré programovo šíri Robert Fico, sú asi v tejto strategickej pozícii. Za všetko môže Ján Figeľ a jeho lacné diaľnice alebo vláda Ivety Radičovej. A včera sme počuli nový pojem, ktorý neustále aj jednotliví funkcionári SMER-u opakujú: "kultúra podvodu". A preto som dnes na začiatku schôdze, keď uvádzal minister Borec, búchal po stole s heslom Široký – Fico, pretože tieto megaklamstvá, tieto goebbelsovské klamstvá už nemôžme počúvať, pán minister. Že to šíri Robert Fico, ten, ktorý sa tu hanbil dneska prísť, bál sa, že sa tu zbadá na týchto fotkách (rečník ukázal prstom na fotky na laviciach poslancov opozície), že je priateľom Juraja Širokého? Že to šíri on, už sa ani nečudujeme, ale toto heslo Josepha Goebbelsa, že stokrát opakovaná lož, už na Slovensku neplatí. Na Slovensku už neplatí kultúra ohlupovania. Ľudia už sa nedajú naďalej ohlupovať. Preto sme boli viacerí radi, že keď 24. apríla Váhostav ohlásil reštrukturalizačný plán (pozn. red.: správne má byť "24. marca"), ktorým plánoval vyplatiť 15 %, tak viacerí sme, opoziční politici, to ostro kritizovali. Ešte v ten deň som vyzval generálneho prokurátora, nech začne, nech preskúma, či nedošlo k trestnému činu poškodzovania veriteľov Váhostavu a následne na ďalší deň sme aj navštívili generálneho prokurátora, ktorý nám sľúbil, že začne takéto trestné stíhanie. Pán Robert Fico sa k tomu pridal asi po týždni. Dámy a páni, lacné diaľnice z éry Jána Figeľa. Nemám ani chuť už to vysvetľovať, ale ešte raz sa vám to pokúsim vysvetliť. Firmy dobrovoľne, slobodne kalkulujú ceny. Tak to funguje. Keď prídete niekde do obchodu, je tam nakalkulovaná cena. Ak si objednáte výmenu plastových okien, nakalkuluje vám ich firma. Ak máte trochu zdravého rozumu, necháte si vypracovať desať ponúk na výmenu plastových alebo drevených okien. Necháte si urobiť desať ponúk, stanovíte si svoje kritériá, parametre a keď to firma spĺňa, vyberiete si drahšiu ponuku? Všetci sa doma správame aj v súkromnom sektore tak, že si vyberieme pri stanovených kritériách a podmienkach najlacnejšiu ponuku. Prečo by sme naše domáce peniaze míňali na niečo, čo môžeme minúť na niečo iné? Takto sa má správať aj minister, aj každý jeden pracovník vo verejnom sektore. Keď sa stanovia kritériá, parametre, keď sa stanoví kvalita, potom musí byť férová súťaž, férová súťaž. Ján Figeľ spustil férové súťaže. Naozaj, v niektorých súťažiach bolo aj desať konzorcií. Čo je na tom zlé? Firmy si samé kalkulovali ceny. A keď niekto nevie, ako sa kalkulujú v stavebníctve ceny, môžem tu držať aj dlhú prednášku. Ale pán Daniš by to mohol vedieť. (Reakcia z pléna.) V stavebníctve sa kalkulujú ceny nie tak, že sa niekto udrie po brušnej časti tela a povie, že kilometer stojí 9 miliónov, 10 miliónov, 15 miliónov, potom s pánom Stromčekom sa musíme hádať v relácii. To nie je tak, ceny sa kalkulujú. Sú na to počítačové programy a rozpočty majú niekoľko desiatok strán. A výberová komisia aj na Dubnej Skale, o ktorej vždycky tvrdíte, Dubná Skala – Turany, o ktorej tvrdíte, že bola nízka, lebo bola 41 % z štátnej expertízy, sa kalkulujú. A výberová komisia, teda pán riaditeľ Kato vtedy povedal, všetky oprávnené náklady, primeraný zisk a 10-percentná rezerva. Ale výberovej komisii nestačilo vyjadrenie pána Kata. Ona sa dotazovala na jednotlivé kalkulácie, ktoré boli v rozpočte, a firma to musela dokladovať tou kalkuláciou. To nie je vycucané z prsta. A na základe toho; a ešte musím povedať, málokto tu o tom vie a hovorí, že tento úsek diaľnice sa staval žltým FIDIC-om. Čo je také zvláštne na žltom FIDIC-u, čím sa líši od červeného FIDIC-a? Žltý FIDIC je o tom, že firma si sama aj projektuje túto stavbu a môže si naprojektovať túto stavbu tak, že prispôsobí tým technológiám, ktoré má, a môže využiť tie technológie, ktoré má, a tým pádom môže byť lacnejšia oproti konkurencii. Po tretie, firma Váhostav tento úsek diaľnice pripravovala, začala s prípravnými prácami aj pri podpísaných PPP projektoch ešte za vlády Roberta Fica. Firma Váhostav určité stavebné práce na tomto úseku už zrealizovala v rámci PPP projektu. Vykúpila zemníky, pripravila si štrkovne, režijné náklady firmy Váhostav pri martinskej diaľnici sú, samozrejme, nižšie ako ostatných firiem, ktoré musia dochádzať. Bolo tu niekoľko dôvodov na to, že firma ponúkla cenu, ktorá, áno, bola 41 % zo štátnej expertízy. Mohol by som vám tu znova vysvetľovať, ako sa robia štátne expertízy. Nechcem vás zdržiavať. Štátne expertízy ale naozaj sa robia v určitom čase pri určitej projektovej dokumentácii, čiže niekoľko rokov pred tou stavbou, a počítajú s cenami, ktoré boli v predchádzajúcom období, ktoré sa indexujú. Ak nemáte projektovú dokumentáciu pre stavebné povolenie, nemôžte urobiť presnú stavebnú expertízu, a preto ten, kto ju robí, ju, samozrejme, predpokladá radšej vyššiu ako nižšiu. Čiže reálna súťaž bola spustená, firma si sama nakalkulovala ceny a dobrovoľne podpísala zmluvu. Ako marketingovo donútila Radičová s Ficom (pozn. red.: správne má byť "Figeľom"), donútila Váhostav podpísať zmluvu? Toto nech mi už konečne zo SMER-u niekto vysvetlí. Skúste mi to niekto vysvetliť. Nech mi to niekto vysvetlí, ako ste schopní donútiť firmu, aby podpísala zmluvu. Predstavujete si to tak, že pani Radičová navliekla pánovi Širokému kazajku a pán Figeľ držal pištoľ pri hlave a donútil ho podpísať zmluvu? Takéto hlúposti! Ja som bol 18 rokov stavbár, kalkuloval som ceny, podpisoval som zmluvy. Mňa by nikto nedonútil podpísať pre mňa nevýhodnú zmluvu. A keď firma podpíše zmluvu, jej psou povinnosťou je tú zmluvu dodržať, tak ako je psou povinnosťou dodržiavať zmluvy voči subdodávateľom, ktoré podpíše. Preto odmietam demagógiu typu, ktorú spustil včera Robert Fico, "kultúra podvodu", lebo na to sa dá len odpovedať, že to je kultúra ohlupovania slovenských občanov. Vláda SMER-u vládne tri roky. Od začiatku ich vládnutia masívny nárast nevyplácania subdodávateľov. Na troch príkladoch veľkých firiem som vám to ukázal, že tento proces, ktorý smeroval ku reštrukturalizácii, oklamaniu subdodávateľov, tu bol naplánovaný a minimálne koordinovaný s vládou Roberta Fica. Minimálne v tej miere, že vláda nekonala. Pán minister spravodlivosti, ani vy, pretože aj vy ste vedeli o návrhoch KDH od augusta 2012 zákona o ochrane subdodávateľov pri verejnom obstarávaní. Ak by takýto zákon alebo vylepšený, možnože ste ho mohli vylepšiť, tu existoval na Slovensku tri roky, nemuselo dôjsť k tomu, že v reštrukturalizácii sú stovky a stovky živnostníkov a len Váhostav ich ide oklamať o 93 miliónov. Poslanci KDH štyrikrát predniesli tento návrh zákona o ochrane subdodávateľov. Vy ste ho šesťkrát odmietli, lebo dvakrát sme ho prednášali ako pozmeňujúci návrh. Boli tu ďalšie návrhy opozičných poslancov v oblasti konkurzu a reštrukturalizácie. Už pred rokom tu bol návrh zákona. Odmietli ste ho, ale aj ďalšie návrhy, ktoré boli z nedávneho obdobia. A bola tu aj výzva 50 poslancov z konca januára, začiatkom februára bola zverejnená, aby vláda v skrátenom legislatívnom konaní prijala zákon o verejnom obstarávaní, aby firmy, ktoré sú v reštrukturalizácii a nevyplatia aspoň 50 %, nemohli sa zúčastňovať na verejnom obstarávaní. Ale začiatkom februára vám to vaše interné prieskumy ešte neukazovali, že vás to ohrozuje. Ešte ste chceli potichu spláchnuť reštrukturalizáciu Váhostavu tak, ako sa to podarilo pri Doprastave, tak ako sa to podarilo pri TSS Grade. Preto ste boli ticho a nekonali ste. Dámy a páni, je tu v skrátenom legislatívnom konaní návrh zákona, ktorý vláda včera večer schválila a ktorým chce cez Záručnú a rozvojovú banku vyplatiť 40 % nezabezpečených veriteľov. Juraj Široký a Robert Fico pripravovali tento návrh zákona. Mne z toho vychádza to takto. Chcú zalepiť ústa živnostníkom, aby nekričali, aby nie 15 %, ale vyplatí vám Záručná a rozvojová banka 40 % a potom z budúcich ziskov Váhostavu to Široký vráti. A keď Široký nebude robiť zisk? A či sa mu vôbec bude chcieť robiť zisk, keď teda aj tak o celý zisk aj tak príde, že mu ho zoberie Záručná a rozvojová banka? Veď si to cez náklady vytiahne z tejto firmy zisk inak, cez svoje dcérske spoločnosti, cez rôzne spôsoby. O čom sa tu bavíme? Ako bude Záručná a rozvojová banka manažovať túto firmu? Bude sedieť a čakať, že Široký bude robiť zisk, aby mohol platiť Záručnú a rozvojovú banku? Vyplatiť 40 % živnostníkom považujeme, aj ja osobne, aj my v KDH, za nespravodlivé, za nespravodlivosť. Pretože štát platí 100 % Váhostavu za jeho zákazky. Pán minister, viete za koľko má zákazky Váhostav momentálne podpísané v konzorciách alebo samostatne? Viete, pán minister? Za jeden a pol miliardy, za jeden a pol miliardy! Áno, pán Martvoň, sú tam zákazky aj podpísané za nás vo férových súťažiach. Vo férových súťažiach, ktoré vy kritizujete. To je zvláštne. Hovoríte, že sme podpísali zmluvy s Váhostavom, a zároveň ich Robert Fico kritizuje, že teda boli lacné. Dobrý hospodár sa takto správa, pretože keď zadá si kritériá, podmienky, kvalitu, hľadá najnižšiu cenu, aby za tie ďalšie peniaze sme mali peniaze na školstvo, zdravotníctvo, pre dôchodcov, pre pracovníkov v súdnictve. A mohol by som takto pokračovať. Draho stavať vôbec nie je problém. Vôbec nie je problém rozhadzovať peniaze. Aj u seba doma v rodine to môžte takto robiť. Rozhádzať peniaze nie je problém, ale efektívne hospodáriť, to už chce trošku filipa. Takže firma Váhostav má zákazky za jeden a pol miliardy. Včera som sa dopočul z úst teda generálneho riaditeľa Váhostavu, že sú stratoví aj na Bratislavskom hrade. Dámy a páni, tu mám všetky tieto zákazky vypísané. Takže oni sú stratoví na Bratislavskom hrade, samozrejme, na diaľniciach, ktoré podpísali za nás, stratoví sú asi aj na tých zákazkách, ktoré podpísali za tejto vlády, stratoví sú na nemocnici Rooseveltovej, stratoví sú na Vodohospodárskej výstavbe. Mimochodom, tam je pomerne dosť zákazok na Vodohospodárskej výstavbe. Stratoví sú na budovaní kanalizácií, tuším, že pri Považskej Bystrici. Všade je táto firma stratová. Načo mám v stavebnom sektore firmu, ktorá je stratová na všetkých zákazkách, ktoré robí? A má ich za jeden a pol miliardy. A väčšinou so štátom a štát mu za to platí. Načo je taká firma v tejto spoločnosti? Sto percent živnostníkov má, samozrejme, zaplatiť Juraj Široký. Nech predá ten svoj hotel, ktorý postavil načierno pri zimnom štadióne, a nech vyplatí živnostníkov. Alebo nech predá to svoje sídlo kdesi na Bahamách. Aj o tom tu mám fotku. (Rečník ukázal plénu fotografiu.) Pekné sídlo aj s pánom Širokým. Nech ho predá a nech vyplatí živnostníkov. Vie tu niekto o tom, mimo pani Lucie Žitňanskej alebo pána Gála, že manažéri, členovia predstavenstva firmy, akciovej spoločnosti ručia svojím osobným majetkom za straty, ktoré spôsobia spoločnosti? Tak nech popredáva tieto majetky a nech vyplatí týchto živnostníkov, ale 100 percent. Samozrejme, sú tu aj ďalšie riešenia na to, ako by štát mohol vstúpiť ešte do tejto reštrukturalizácie. Samozrejme, ak by bol prijatý zákon na ochranu subdodávateľov pri verejnom obstarávaní, nemuselo k tomu dôjsť. Pretože keď je firma insolventná, keď je v konkurze, v reštrukturalizácii je veľmi ťažké nájsť ten spôsob uspokojiť veriteľov. Ale je tu aj ešte ďalší spôsob cez navýšenie kapitálu v tejto firme. Ale v takom prípade by štát cez svoju organizáciu musel aj majetkovo vstúpiť do tejto firmy, pán minister. Štát nemôže sa len pozerať, ako manažéri Váhostavu budú robiť stratu a myslieť si, že dostanú tieto peniaze späť. Inakšie to zaplatia občania Slovenskej republiky, ktorí cez bankové poplatky platia bankám a tie Slovenskej záručnej a rozvojovej banke. Ak tá vyplatí takto peniaze a Široký ich nevráti, slovenskí občania prídu o tieto peniaze. Preto my v druhom čítaní takéto riešenia buď predložíme, alebo spoločne po rokovaní opozičných poslancov pripravíme. Ale za túto situáciu vo Váhostave môže jednoznačne vláda Roberta Fica a strany SMER – SD, slovenská demokracia. A preto som si pripravil, hoci v tomto, v tejto chaotickej schôdzi, keď schôdza bola zvolaná k aktuálnym problémom súvisiacim s reštrukturalizáciou v Slovenskej republike a súvisiace otázky v obchodných vzťahoch a sociálnych dopadoch, pripravil som, aby som svoje vystúpenie aj formálne ukončil, pripravil som si návrh na uznesenie, ktoré si dovolím prečítať a ktoré, poprosím, aby sa hlasovalo jednotlivo o jednotlivých bodoch. Návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky z 15. apríla 2015 k aktuálnym problémom súvisiacim s reštrukturalizáciou v Slovenskej republike a súvisiace otázky v obchodných vzťahoch a sociálnych dopadoch. Národná rada Slovenskej republiky A) vyjadruje vážne znepokojenie nad zhoršujúcim sa stavom podnikateľského prostredia na Slovensku, predovšetkým pretrvávajúcou nízkou vymožiteľnosťou práva, výsledkom čoho je nízka platobná disciplína, neplnenie finančných záväzkov hlavne veľkých spoločností voči malým podnikateľom a živnostníkom pri verejnom obstarávaní; B) konštatuje, že za zhoršujúcim stavom podnikateľského prostredia na Slovensku, ktorý vyvrcholil škandalóznou reštrukturalizáciou Váhostavu Sk, a. s., nesie plnú zodpovednosť vláda Slovenskej republiky; C) žiada vládu Slovenskej republiky a) zabezpečiť dostatočnú ochranu subdodávateľov, ktorí sa podieľajú na zákazkách z verejného obstarávania; b) zabezpečiť, aby úspešný uchádzač alebo iný podnikateľský subjekt v celom reťazci subdodávok, ktorý hrubo poruší zmluvné podmienky, predovšetkým týkajúce sa plnenia finančných záväzkov voči svojim subdodávateľom, sa nemohol zúčastňovať priamo alebo nepriamo verejného obstarávania. V Bratislave 15. apríla 2015. Som presvedčený, že v tejto vymožiteľnosti práva, ktorá na Slovensku je taká veľmi nízka, či chceme alebo nie, bude musieť štát pristúpiť k tomu, aby tie peniaze, ktoré dáva z verejných financií, pri verejnom obstarávaní išli na to, na čo majú ísť. To znamená, ak štát platí 100 % týmto firmám napríklad na diaľniciach, aby tí subdodávatelia, ktorí tam robia, aby mali zabezpečený vôbec systém toho, kto vôbec robí na týchto napríklad stavbách, a aby to štát, investor, Úrad pre verejné obstarávanie vedel a vedel zabezpečiť aj to, ak títo subdodávatelia nedostanú zaplatené, aby takýto obstarávateľ, teda dodávateľ, pardon, aby takýto dodávateľ bol na to minimálne upozornený, ak bude porušovať túto svoju povinnosť voči subdodávateľom, aby mu bolo zakázané zúčastňovať sa na verejnom obstarávaní alebo dokonca mu bola odobratá takáto zmluva. Ďakujem za pozornosť. Poslanci KDH skrátené legislatívne konanie nepodporia.