35. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-10-18
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

54. Ja som tiež uvažoval, že sa zdekujem, ale tak keď tu pán predseda ostal, tak rád by som teda povedal to, čo mám na srdci. Nebudem sa vyjadrovať k celej správe Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, ale chcel by som sa venovať aspoň stručne tým častiam a záverom, ktoré sa týkajú, týkajú samospráv. A budem reagovať na tie tri zhrnutia, teda tie tri závery, ktoré sú obsiahnuté v tom úvodnom zhrnutí. V tom prvom rada konštatuje, že štát finančne nekryl straty samospráv, ale pokračoval v zlepšovaní hospodárenia vybraných samospráv poskytovaním úverov za veľmi výhodných podmienok (neúročenie alebo bez zabezpečenia) ich čiastočným odpustením. Rada preto odporúča stanoviť podmienky pre poskytovanie návratných prostriedkov zo štátnych finančných aktív samosprávam, ktoré by zabránili ich selektívnemu zvýhodňovaniu a prípadnému predchádzaniu platobnej neschopnosti. Tuto možno som v konflikte záujmov, lebo som poslancom aj bratislavského mestského zastupiteľstva, aj bratislavského staromestského zastupiteľstva, ktorých sa práve táto kritika zo strany rady týka, pretože aj mestu Bratislava, aj Starému Mestu v Bratislave bola poskytnutá selektívna podpora zo strany vlády v súvislosti s predsedníctvom, ale, ale teda nielen. Čiže ako Bratislavčan a Staromešťan by som teoreticky mohol, mohol byť rád, že vláda, ktorá inak sa nespráva k Bratislave veľmi ústretovo, teraz dáva veľké peniaze a poasfaltovali sme v Bratislave, čo sa dá. Ale ako poslanec Národnej rady musím súhlasiť s tým, že je to nesystémové a vláda by sa nemala takto správať, že selektívne zvýhodní iba niektoré, niektoré samosprávy a v podstate tým svojím spôsobom obchádza aj zmysel, zmysel ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Takže ja sa chcem spýtať, že či sa rada obmedzuje iba na takéto konštatovanie, alebo nejako aj, neviem, či s ministerstvom financií, alebo s kým rokuje o tom, ako to spraviť reálne, aby sa takáto selektívna podpora nediala. Lebo teda v menších objemoch sa to deje cez rôzne, rôzne dotačné, dotačné schémy, že sú, že sú selektívne zvýhodňované samosprávy alebo viac dostávajú samosprávy, kde starostujú starostovia a primátori zo strán vládnych ako zo strán opozičných. Ale tam je to aspoň na základe nejakých, nejakých zákonom ustanovených dotačných schém, ale toto ide o podporu, o ktorej vláda rozhodne len tak nesystémovo a selektívne, takže že či sa rada obmedzuje iba na to, že upozorňuje vládu prostredníctvom, prostredníctvom správ alebo, alebo teda robí aj nejaké konkrétne kroky. Druhý bod, druhý záver, a to je len teda milá zhoda náhod, že je to po hodine otázok, na ktorej bol prítomný aj pán predseda, a ten druhý bod uvádza, že rada každoročne vo svojom hodnotení uvádza, že objektívne hodnotenie vplyvu presunutých kompetencií na rozpočty samospráv nie je možné kvôli chýbajúcej porovnávajúcej základni. Na to, aby sa ústavný zákon v tejto oblasti stal účinným, by bolo potrebné uskutočniť audit, ktorý by zhodnotil aktuálny stav kompetencií samospráv a ich finančné krytie zo strany štátu. Pred pár minútami tu pani ministerka vnútra odpovedala na moju otázku, že prečo ten audit, ktorý si vyžiadal parlament uznesením, ešte stále vláda nevypracovala, lebo nevypracovala ho ako komplexný audit, teda netýka sa, netýka sa ten audit, ktorý, ktorý schválila, aj štátnej správy, ale ani vo vzťahu k samospráve nie je natoľko komplexný, aby umožnil vytvoriť nejaké, nejaké objektívne kritéria pre to, či samospráva je dostatočne financovaná z hľadiska tých kompetencií, ktoré sú na ňu, na ňu presunuté. Lebo, áno, zvýšili sa príjmy samosprávy za posledné roky, ale príjmy štátu sa za posledné roky, teda pomerne aj absolútne, ale aj relatívne zvýšili oveľa, oveľa viac. A naozaj tu nemáme niečo, čo by sa dalo nazvať komplexným auditom kompetencií verejnej správy, teda a z hľadiska, z hľadiska aj financovania, čo; zopakujem to aj na tomto mieste; z iniciatívy poslancov SMER-u na sklonku pôsobenia vlády Ivety Radičovej schválil parlament uznesenie, v ktorom si vyžiadal od vlády tento, takýto audit, a vyžiadal si, aby, aby ho vláda nielen pripravila, aj predložila parlamentu. A napriek tomu, že pomaly tu už budeme mať siedme výročie od toho uznesenia, ešte stále sa nič nestalo. Tak možno mi je len ľúto, že tu teraz nie je pán minister financií a pani ministerka vnútra a pán premiér, ktorých som sa na to aj opakovane pýtal, lebo pýta sa ich na to aj Rada pre rozpočtovú zodpovednosť. Posledná, tretia poznámka sa týka tretieho záveru, ktorá hovorí o tom, že samosprávam s nadmerným dlhom bola uložená pokuta v zmysle zákona o rozpočtovej zodpovednosti, kým všetky VÚC mali dlh za rok 2016 pod stanoveným limitom, zo 78 prvotne identifikovaných obcí bola po zohľadnení zákonných výnimiek a kontrole vykázaných hodnôt pokuta uložená siedmim. To svedčí o vysokej chybovosti a vytvára neistotu ohľadom kvality vykazovania údajov na účely vyhodnotenia dlhového pravidla pri ostatných obciach. Za rok 2017 hrozí pokuta predbežne 31 obciam. V súčasnosti prebieha overovanie vykázaných hodnôt. Čiže áno, aj obce majú stanovené, stanovené povinnosti a keď, keď ich zadlženie prekročí 60 % bežných príjmov predchádzajúceho roka, tak dostanú sankciu. Na tom je, na tom je zaujímavý, zaujímavá skutočnosť aj tá, že ak berieme obec ako jednu právnickú osobu, tak, samozrejme, že možno vyvodzovať dôsledky iba voči tej právnickej osobe, ale tá realita je zložitejšia o to, že niekedy sa tam zmení vedenie a to zadlženie je spôsobené zlým hospodárením predchádzajúcej samosprávy. A je tam jedna z výnimiek, že teda ak sa vymení starosta, tak potom dva roky nemožno uložiť pokutu. Ale, poviem konkrétny prípad, obec Nižný Komárnik v okrese Svidník, kde do roku 2014 pôsobila ako starostka pani Anna Ferkaninová Múková, ktorá pôsobila veľmi divným, teda robila, vykonávala svoju funkciu veľmi divným spôsobom, boli tam podozrenia na podvody, na kriminálnu činnosť. Pani Mária Turšínová, ktorá nastúpila po nej, ešte predtým, ako sa stala starostkou, na to upozorňovala, kritizovala ju, keď sa stala starostkou, tak sa snažila dať veci do poriadku, dávala trestné oznámenia, vyžiadala si kontroly, vyžiadala si audity. Teraz pred pár dňami jej prišlo, prišlo z ministerstva financií, že prekročili, prekročili tých 60 %, začína správne konanie o udelení sankcie. Dva roky, samozrejme, už sú, už sú preč, a teda evidentne na základe kriminálnej činnosti, aj keď orgány činné v trestnom konaní v tom prípade nekonajú, ale teda boli tam prípady, že sa odstraňovali, odstraňovali následky povodní a vládny audit na základe vykonanej kontroly konštatoval, že nemohli byť vykonané práce v tom objeme, ako boli, ako boli fakturované a zaplatené, že, že auto, ktoré malo sa podieľať, alebo mechanizmy, ktoré sa mali podieľať na tých prácach, preukázateľne v tom istom čase, keď to bolo vykázané, boli na území Českej republiky a podobné veci, ktoré evidentne napĺňajú ustanovenia o subvenčnom podvode. Napriek tomu takéto konanie nie je sankcionované v rámci trestného konania voči osobe, ktorá to spôsobila, a teraz bude zrejme sankcionované voči, bude sankcia smerovať voči, voči obci, hoci je tam iná starostka, iné zastupiteľstvo. A, paradoxne, starostka, ktorá sa to snažila dať do poriadku, ak bude znovu zvolená, tak tá obec naďalej môže byť sankcionovaná, lebo sa nevystrieda starostka, a ak by sa tam dostala tá, ktorá to spôsobila, tak by dostala tú dvojročnú výnimku. Tak aj toto je taká drobná nedomyslenosť toho zákona, na ktorú som chcel upozorniť. Ďakujem.