33. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-03-28
Poslanec: Jurík, Beáta (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

159. Tak opätovne ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Ja vás už nebudem trápiť nejakými dlhými prejavmi, iba by som chcela vašu pozornosť upriamiť na našu dôvodovú správu k tomu zákonu, ktorá má skutočne desiatky strán a v ktorej nájdete podrobné dáta, ktoré teda potvrdzujú, či už to, čo som hovorila predtým, alebo aj to, prečo musíme prijať tento návrh zákona. Ako sme sa bavili aj pred chvíľou, tak ak má niekto väčšiu pečiatku, tak kľudne, ale v tej dôvodovej správe nájdete teda dáta, rozhodnutia súdov, či už slovenských, alebo európskych, a potrebné definície, takže ak má niekto pocit, že to, čo momentálne veľmi rýchlo zhrniem a čo potom aj viac rozvedie pani kolegyňa predkladateľka tiež toho zákona Lucia Plaváková, a myslím, že potom aj ďalšia predkladateľka Zuzana Števulová, tak vám skutočne odporúčam prečítať si túto rozsiahlu dôvodovú správu, pretože v nej nájdete všetky potrebné informácie aj k tým jednotlivým právnym pojmom, ktoré zavádzame do Trestného zákona. Ja by som ale veľmi rýchlo chcela prebehnúť tými základnými zmenami, ktoré navrhujeme, aby som vám ich teda ozrejmila, ak ste tento zákon, návrh zákona nečítali. Jednou zo zmien, ktorú navrhujeme, je, že v Trestnom zákone, konkrétne v § 25, ktorý teda hovorí o nutnej obrane, tak dopĺňame okolnosti vylučujúce protiprávnosť trestného činu o situáciu, keď je osoba odvracajúca útok a teda, keď sa bráni, obeťou týrania alebo inej formy rodovo podmieneného násilia, pretože to doteraz zákon neobsahoval. Zároveň navrhujeme úpravu skutkovej podstaty trestného činu podnecovania k nenávisti, ktorú teda rozširujeme príslušnosť k určitej skupine obyvateľstva o sexuálnu orientáciu, pohlavie, rodovú identitu, pretože momentálne náš Trestný zákon tieto pojmy neobsahuje, a pritom vieme, že napríklad v antidiskriminačnom zákone to tak je, ale tomu sa, myslím, bude venovať bližšie Lucia Plaváková. Zároveň navrhujeme zrušenie premlčacej doby. A dozaista si pamätáte tie diskusie, ktoré sme tu mali pri novele Trestného zákona, ja som sa toho dotkla aj v predchádzajúcom vystúpení, že ak chceme zvýšiť počet nahlásených prípadov znásilnenia alebo ďalších sexuálnych činov, tak jednoducho najlepším spôsobom je práve zrušenie tej premlčacej doby, a teda ponechanie skutočne dlhého toho najpotrebnejšieho času pre všetky tie obete a preživšie a skutočne toto je efektívny nástroj, a nie skracovanie. My tie obete neprinútime nahlásiť, my ich môžme iba motivovať k nahláseniu, a to práve tak, že im dáme všetok ten potrebný čas. Ďalšou z úprav je doplnenie osobitného motívu z nenávisti o motív rodová identita. Toto je, samozrejme, v súlade s európskymi alebo medzinárodnými ľudskoprávnymi štandardmi a zabezpečilo by to teda kompatibilitu medzi tou slovenskou úpravou, ktorá je nedostatočná, a práve tými medzinárodnými dohovormi, ku ktorým sme sa dobrovoľne ako Slovenská republika prihlásili. Toto napríklad, že teda rodová identita sa nenachádza medzi, medzi tými motívmi nám vyčíta napríklad aj Správa Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii, ECRI, ktorá bola zriadená Radou Európy a konkrétne teda šiesty monitorovací cyklus. Opäť to nájdete aj v tej dôvodovej správe, aj v ďalších dokumentoch. Navrhujeme tiež zavedenie nového trestného činu do Trestného zákona a taktiež sme sa v tom predchádzajúcom vystúpení o tom rozprávali, a síce femicida, vražda ženy. Momentálne náš Trestný zákon tento konkrétny pojem neobsahuje, a teda všetky trestné činy, ktoré sú namierené voči ženám, pretože sú ženy a ktoré to teda vyúsťujú do smrti tej ženy, tak momentálne sa počítajú, počítajú, keď teda hovorím o dátach, pod vraždu, úkladnú vraždu a zabitie. A aj práve preto, že my nemáme tento pojem v Trestnom zákone, tak nie sme schopní zbierať dáta a nie sme schopní nastaviť efektívny nástroj na prevenciu týchto činov. Nehovoriac teda o tom, že, ako som už spomínala, tak aj zavedenie samotného pojmu do Trestného zákona, pôsobí preventívne a o tom sú taktiež dáta z krajín, ktoré tak urobili. Ďalšia zmena je zmena súčasnej definície znásilnenia, pretože súčasná aktuálna forma jednoducho nie je moderná, nie je efektívna. Hovorili sme tu o teda rozdieloch alebo aj o tom, že násilie môžu zažívať rovnako ženy, ako aj muži a viete napríklad, že náš Trestný zákon momentálne muža nepovažuje za obeť znásilnenia, pretože znásilnená podľa nášho Trestného zákona súčasnej aktuálnej formy môže byť iba žena. Tak my tam dopĺňame aj to, že znásilnená môže byť akákoľvek osoba, no a, samozrejme, že staviame celú túto definíciu znásilnenia na absencii súhlasu, a teda nerámcujeme to iba ako aktuálne znenie na situácie, v ktorých bolo použité násilie, pretože k znásilneniu dochádza aj bez použitia násilia. My zároveň navrhujeme, aby trestné sadzby v prípade tohto trestného činu boli odstupňované podľa teda toho, že v akej situácii sme. Zároveň navrhujeme do Trestného zákona zadefinovanie novej samostatnej skutkovej podstaty, a síce prečinu sexuálneho obťažovania, pretože na rozdiel od nášho antidiskriminačného zákona, Trestný zákon tento pojem nepozná, a pritom sa s ním aj v trestných konaniach stretávame. Ďalším z takých bodov, na ktoré by som rada upriamila vašu pozornosť, je zavedenie samostatnej skutkovej podstaty trestného činu domáceho a partnerského násilia, pretože ten taktiež absentuje z nášho Trestného zákona, hoci teda trestné právo sa veľmi často stretáva s domácim a partnerským násilím a zaoberá sa ním teda v teórii aj v praxi, ale, žiaľ, momentálne, a to opäť, verím, že aj pán predseda parlamentu by som mnou súhlasil, ani orgány činné v trestnom konaní nemajú vždy dostatočný nástroj aj kvôli teda tejto absencii na to, aby sa riadne vysporiadali s tými situáciami domáceho a partnerského násilia, a aj preto je potrebná táto zmena, a síce zavedenie tej definície do nášho Trestného zákona. My tam doposiaľ máme iba týranie blízkej osoby a vlastne všetky tie situácie domáceho násilia jednoducho pod toto nemôžme zahrnúť, nespadajú pod to. Tá definícia toho týrania jednoducho nedovoľuje, aby všetky situácie domáceho násilia boli riadne vyšetrené, a teda aby sa obetiam aj dostalo potrebnej pomoci a aj spravodlivosti. Takže aj preto navrhujeme, aby domáce aj partnerské násilie bolo v Trestnom zákone. Zároveň ešte stále pri domácom a partnerskom násilí by som upriamila vašu pozornosť aj na to, že okrem teda tej definície, ktorú zavádzame, tak navrhujeme, aby bolo prísnejšie trestané v prítomnosti dieťaťa, a myslím, že na tom, to je opäť vec, na ktorej sa môžeme zhodnúť, že v tých rodinách často, ak dochádza k domácemu a partnerskému násiliu, tak často aj nepriamymi obeťami sú deti, ale o to vážnejší čin to je a mal by sa teda prísnejšie trestať. Verím, že na tomto sa vieme zhodnúť. Potom ďalej tam navrhujeme rôzne úpravy takých zastaralých definícií, ktoré znemožňujú obetiam, napr. čo sa týka nebezpečného prenasledovania alebo aj modernejšej formy násilia, a síce elektronického obťažovania, domôcť sa spravodlivosti. Čo sa týka toho elektronického obťažovania, tak tam možno pre zaujímavosť spomeniem aj všetky tie hromadné útoky napr. na ženy, ktoré sú aktívne vo verejnom priestore, či už teda političky, novinárky, ženy aktivistky, alebo ďalšie osoby, ktoré teda často znášajú taký ten hromadný nápor násilia kvôli tomu, že niekto tú vlnu voči nim vyvolá, a aj by som dala nejaký príklad, ale myslím, že všetci poznáte. Zároveň teda upravujeme ďalšie skutkové podstaty trestných činov hanobenia národa a rasy a presvedčenia, ale aj podnecovanie k národnej... národnostnej, pardon, rasovej a etnickej nenávisti. A v druhej časti zákona, a o tom sme sa u taktiež pred chvíľou rozprávali, hovoríme o tom, a tam upravujeme síce iný zákon, ale tak tento náš zákon je taký komplexný, že zahŕňa úpravu viacerých zákonov, a síce konkrétne je to financovanie, a teda zaväzujeme štát k tomu, aby riadne financoval podporné služby. Takže toľko odo mňa veľmi rýchlo k tým bodom, ktoré tam sú. Opäť, nie je tam žiadna pasca, nie je tam žiadna ideológia, nie je tam nič, čo nemôžte podporiť, práve naopak. Všetky navrhované úpravy sú v súlade, či už teda s medzinárodnými ľudskoprávnymi štandardmi, alebo s tým, čo už dávno a efektívne funguje v iných krajinách, tak ja skutočne nevidím dôvod na to, prečo by u nás na Slovensku mali byť ženy, alebo vôbec osoby zažívajú násilie, menej chránené ako inde. A tu by som doplnila ešte poslednú vetu, lebo mi to napadlo pri tom, čo hovorím, ženy a osoby. Pán poslanec Dostál hovoril o tom, že aj muži môžu byť obeťami násilia, a ak teda vám táto informácia unikla, tak najčastejšie sú muži obeťami násilia nie zo strany žien – a teraz som čakala aj nejaké prekvapené výrazy na tvárach koaličných poslancov, ale nič sa neudialo, žiadna emócia –, ale sú obeťami násilia zo strany rodinných príslušníkov mužov. Čiže napr. násilie otca na synovi alebo bratov, alebo synovi na otcovi, čiže opäť páchateľmi sú najčastejšie muži bez ohľadu na to, že či obeťami sú ženy, alebo iní muži. Ďakujem pekne.