19. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2013-05-30
Poslanec: Kuffa, Štefan (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

106. Vážený pán predseda, vážený pán predkladateľ, vážený pán spravodajca, milé kolegyne, kolegovia, dovoľte mi niekoľko slov k navrhovanému zákonu. V úvode chcem poďakovať predkladateľom tohto zákona a hneď aj povedať to, že navrhovaný zákon o rodinnom podnikaní podporím v hlasovaní, je dobrým zákonom a úmysel predkladateľov je naozaj veľmi dobrý. A tuná s kolegom nesúhlasím, že cesta do pekla je vyskladaná dobrými úmyslami, ja si myslím, že cesta do pekla vedie iným spôsobom, nie tak, jak je to tu veľakrát prezentované. Oceňujem to, že máme tu konečne zákon, ktorý sa dotýka úplne nás všetkých, úplne, lebo každý jeden človek, každý jeden občan tejto krajiny je, pochádza z rodiny, či už je úplná, alebo neúplná, ale pochádza z rodiny. Rovnako tiež predmetný zákon hovorí, teda predkladaný zákon, ktorý tu máme, má také tri zásadné spoločenské záujmy a to je, to je: zlepšiť podmienky pre stabilitu a ekonomickú nezávislosť rodín, zlepšiť spoľahlivosť a príťažlivosť podnikateľského prostredia a vytvoriť pravdivejšie vzťahy medzi rodinným podnikaním a sociálnym systémom. Ja keď som si pozeral tie prílohy, ktoré sú tuná v návrhu tohto zákona, tak tam som sa tak usmial nad tým, že vplyvy, vplyv na štátny rozpočet, hej, tak tam je aj pozitívny, aj negatívny. A je to aj v dôvodovej správe, je to aj odôvodnene, že ten prvotný vstup, bude to cca, je ten odhad na tých 250 miliónov eur. (Reakcia navrhovateľa.) 250-tisíc eur? Aha, 250-tisíc eur, tak pardon, ale ja som sa usmial teda nad tým, lebo ten krížik aj na jednej, aj na druhej strane tam sedí, že je aj pozitívny, aj negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Lebo na jednej strane tento výdaj, možno teda 250-tisíc, čo nie je veľa, to je úplne málo alebo takmer zanedbateľné, a ten nejaký negatívny vplyv potom to nemôže byť, ale je to naozaj skôr pozitívny. Ale to pozitívne vysoko, vysoko tuná to bude presahovať, pretože bude to mať naozaj aj ten sociálny rozmer, ale hlavne aj ten teda ekonomický rozmer na naše rodiny, ale aj na našu ekonomiku. A rovnako, rovnako jak, jak je správne aj označené, vplyvy na podnikateľské prostredie, teda pozitívne sociálne vplyvy, pozitívne vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, nie je zakrížikované nič, teda ja si dovolím tuná povedať, že pozitívny je tu vplyv na sociálnu exklúziu, tiež nie je označené, ale je to pozitívne, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyv na zamestnanosť pozitívny. Hej, netreba sa to báť tam označiť. Vplyv na životné prostredie určite je rovnako tiež pozitívny. Aj rodinný podnik zároveň aj vychováva, formuje členov tejto rodiny. Nie je neutrálny alebo žiadny dopad, on má pozitívny, skutočne má pozitívny. A tu už aj tie farmy, ktoré sme tu spomínali, alebo tých súkromne hospodáriacich roľníkov, tak oni tým, že šetrne pristupujú k tej prírode, nepoužívajú toľko chémie a v tom rodinnom podniku, samozrejme, aj racionálne mnohé veci zracionalizuvávajú, správajú sa ekologicky prirodzenou cestou. Vplyvy na informatizáciu, tiež si myslím, že to bude pozitívne. Rovnako, tak ako je to aj uvedené a už toľkokrát a priam frázovito to vyznieva, že rodina je základnou bunkou spoločnosti. No je. Určite je, aj keď by sme sa mohli možno aj z toho posmievať. Štát je ten, ktorý má vytvárať podmienky, štát je ten, ktorý má vytvárať podmienky predovšetkým práve pre to rodinné prostredie. Súčasná doba, ktorá je, tak je trend taký, že mnohí otcovia, ale v dnešnej dobe je to tak, aj mnohé matky odchádzajú za prácou. Či už do iných vzdialených miest chodia na týždňovky, to je v rámci Slovenska, to je ešte tak, ako-tak prijateľné, ale odchádza sa do zahraničia. A tá oddelenosť manželov a veľakrát aj dlhodobá, chodí sa na turnusy dvojtýždňové, ale sú možno aj mesačné turnusy, práve negatívne pôsobí na tú rodinu a na manželstvo a na ten zväzok medzi mužom a ženou. Kolega pán Sulík keď tuná spomínal, dotkol sa tej homosexuality a možno tej, tej farmy. Ja si neviem predstaviť, že by dvaja homosexuáli veľmi úspešne viedli rodinnú, v úvodzovkách, rodinnú farmu alebo ako by tá farma vyzerala, nemyslím si to. Úmysel a predkladateľ zákona, ktorý tu je, tak práve, dovolím si to tak upresniť, práve ten zväzok medzi mužom a ženou, tak ako je to aj zadefinované v zákone aj o rodine, máme to aj zakotvené v Ústave Slovenskej republiky. Tým, že my budeme vytvárať podmienky na optimálne rodinné podnikanie, aj keď na jednej strane, ako kolega tu spomenul, možno tie dane a že aké, že tie dane rovnaké ako pre všetkých. Ja by som sa nebál rodinu aj zvýhodniť, pretože jednoducho, ak my na jednej strane túto výhodu dáme, ako v tom rodinnom podnikaní a tejto rodine, tak štát bude mať nižšie výdaje, nižšie výdaje vo forme rôznych dávok, ktoré na druhej strane veľakrát vyplácame, či už v podpore nezamestnanosti, sociálne dávky a podobne. Rodina je naozaj takým stmeľujúcim prvkom a v tých rodinných podnikoch nebudú tam intrigy a podvody takého charakteru jak je veľakrát v tých podnikoch takých a možno veľakrát aj v štátnych podnikoch, kde nie je osobný vzťah, rodina nevytuneluje svoj vlastný rodinný podnik. Tu je veľmi veľa pozitívnych vecí, ktoré, naozaj si myslím, že sú veľmi dobré a v konečnom dôsledku, v konečnom dôsledku podporujú ten, ten prvok rodinného života. Myslím si, že takisto, keď aj veľmi často ohýbame slovo hospodárska kríza, no predovšetkým si dovolím povedať, že tu je kríza spoločenská, kríza morálnych hodnôt, to je ten veľký problém. Aj v čase tejto krízy, možno hospodárskej krízy alebo morálnej krízy, najlepšou brzdou práve, ako zabrzdiť ten možno rozbehnutý mechanizmus tejto krízy, práve je rodina. Rodina je tým prvkom, ktorá má tú silu. Ja verím, že aj v našej snemovni, aj tuná v našom parlamente, nájde sa dostatok poslancov na to, aby sme, aby sme tento zákon podporili a posunuli ho do druhého čítania. Predkladateľ spomínal tuná susedné krajiny, ako je Rakúsko, Nemecko možno Švajčiarsko, kde majú podobné rodinné podniky, majú s tým skúsenosť, aby aj my sme neboli tí, ktorí vymýšľame niečo, čo už je dobre ako zabehnuté v susedných krajinách. To, čo je dobré, nemusíme sa hanbiť to zobrať a to odkopírovať, možno to premodifikovať do konkrétnej našej podoby pre podmienky Slovenska, našej krajiny a trhu práce. Dobré veci ja som sám ochotný podporiť. Ja keď by som ich mal rozdeľovať, tak naozaj ich rozdeľujem na dobré nápady, dobré návrhy a možno zlé nápady a zlé návrhy. Súkromne hospodáriacich roľníkov tiež sa tu chcem osobitne dotknúť. Je to skupina ľudí, ja som ich už tu častejšie spomínal, ktorí sú tu takí neviditeľní, ale oni sú schopní veľmi úžasne tuná ako fungovať a zlepšiť tú bilanciu, ktorú máme v sebestačnosti, v úvodzovkách, sebestačnosti potravín na Slovensku. Pán minister to tu aj opakovane spomínal. Štyridsaťpercentná sebestačnosť v produktivite potravín je naozaj veľmi nízka. Šesťdesiat percent potravín, naša, dá sa povedať, agrárna krajina je odkázaná na to, čo dovezieme zo zahraničia. Toto treba naozaj zmeniť čo najrýchlejšie a ako je to len možné. Ja keď som mal možnosť sa stretnúť s týmito roľníkmi a často sa s nimi stretávam, tak oni sú schopní uživiť svoje vlastné rodiny od dvoch, cez možno, dvoch hektárov, niektorí hovoria, že majú pätnásť hektárov, niektorí hospodária na päťdesiatich hektároch, ale už viac ako sto hektárov už je pre nich problém, sami o tom hovoria. Ak by aj tá poľnohospodárska pôda, ktorá na Slovensku tuná je, aby nebola len v tých bývalých poľnohospodárskych družstvách, dneska sú to eseročky alebo aj družstvá, niektoré sa ešte tak teda volajú, aby nebola tá pôda len tam sústredená, dvetisíc-, tritisíchektárové lány, ktoré obhospodarujú, ale nebáť sa to aj vhodnými návrhmi zákonov dostať to medzi tých ľudí. Poľnohospodárska univerzita v Nitre každý rok produkuje množstvo kvalitných, si dovolím povedať, poľnohospodárskych inžinierov. Aj keď sa to nám možno nezdá, ale mnohí mladí ľudia, mladí, ktorí skončia túto univerzitu, túto školu majú chuť aj ambíciu začať hospodáriť. Veľmi ťažko sa im začína, alebo aj keď by teda chceli začínať v poľnohospodárstve a poľnohospodárskej výrobe, ako začať, keď ja nemám pôdu. V období minulosti tak vieme, jak to prešlo ako s tou pôdou. Áno, naša krajina je rozdrobená na také mále pásy, remenice, tá poľnohospodárska pôda. Na jednej strane môže to byť nevýhoda, ale na druhej strane v týchto časoch ja to vnímam aj ako naše šťastie, že nenájde sa tu ktosi, kto by skúpil tú pôdu, hej, a možno začal s ňou obchodovať. Ale títo poľnohospodári majú, mladí poľnohospodári majú ambíciu teda pracovať, čo je dobré, čo je veľmi pozitívne a treba im preto vytvárať podmienky. Ale aby si ty mohol zodpovedne pracovať na tej pôde, a to hovoria jak poľnohospodári, a ja im verím, že to je tak, aj dedo bol poľnohospodár, bol gazda, mal role, mal gazdovku, ale on tú pôdu vlastnil a toto je veľmi dôležitá vec! Ty, aby si bol dobrým, spravodlivým hospodárom a dobrým gazdom, tak ty tú pôdu musíš vlastniť. K cudziemu sa správame veľmi často veľmi cudzo a veľmi nešetrne. Naša poľnohospodárska pôda, ak si ju zabijeme, v úvodzovkách, plodinami poľnohospodárskymi, ktoré sú skôr priemyselné plodiny, no tak keď si túto pôdu raz zničíme, tak to bude problém. Francúzi s tým majú problém a majú s tým aj skúsenosť, po desiatich rokoch dokázali si zabiť pôdu, zostala po desiatich rokoch pôda úplne mŕtva. A ten vzťah k tej pôde, ak ja vlastním túto pôdu, tak ja naozaj všetko budem preto robiť, aby táto pôda zostala, teda ak živí moju rodinu, tak aby aj tá pôda zostala živá, aby som ja túto pôdu nezabil. Je to takým silným paradoxom, ani ja som si to neuvedomoval, že je možné, hej, takým tým možno vykorisťovateľským spôsobom sa správať k tejto pôde a že sme schopní ju aj, túto pôdu zabiť. Rovnako, keď hovorím toľko o tom poľnohospodárstve, pán minister dneska tuná to aj spomínal, a tá možná hrozba, ktorá tuná je, a tých firiem zahraničných, ktoré sa tuná tlačia cez geneticky modifikované osivá a, samozrejme, aj potraviny, dve také plodiny pokusné tu máme, také políčka, ale nedajme si to tuná v našej krajine zaburiniť geneticky modifikovanými osivami, našu krajinu. Ak sa to tu dostane, veľmi ťažko sa to vykoreňuje. Je to ako burina. Potom aj tie firmy, ktoré predávajú tie osivá, veľakrát na čiernom trhu pod cenu, tak správajú sa ako výpalníci. Dúfam, že to nechceme, aby naša krajina išla touto cestou. Zahraničie má s tým skúsenosti a farmári, ktorí, ktorí trebárs sa venovali aj tým geneticky modifikovaným rastlinám, konkrétne repka olejná, prirodzeným spôsobom, tak tie firmy zneužili to aj tak, že dokázali týchto farmárov obrať o celoročnú úrodu a skrze úrodu potom ich dostať až do takého tlaku, že ich dokážu obrať aj o pôdu. Toto je taký novodobý fenomén, ktorý tu hrozí a aby naozaj sa to tuná nejako nepremietlo v tomto parlamente, aby ktosi tuná neprišiel s návrhom zákona, ktorý by to dovoľoval. V závere chcem len podporiť a povzbudiť navrhovateľov, aj keby to náhodou neprešlo aj do toho druhého čítania, aby sa nenechali odradiť. Ja viem, že návrhy zákonov, ktoré sú tu, koľkokrát tuná vidím aj, vnímam aj návrhy, vládne návrhy zákonov. Ani jeden zákon tejto krajiny nie je dokonalý a koľkokrát koľko veľa pozmeňovacích návrhov sprevádzajú aj samotné vládne návrhy, o to viac možno poslanecké návrhy zákonov, ktoré tuná sú. Ani tento zákon možno dokonalý nie je, ale ten úmysel je naozaj veľmi dobrý. Lebo tá rodina, keď podporí väzby, rodinné väzby v našej krajine, tým pádom, ak bude silná rodina, tak bude aj silný štát. Ďakujem pekne za pozornosť.