35. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-06-06
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

11. Pán predsedajúci, ďakujem pekne za slovo. Vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, no máme tu v podstate jeden z najdôležitejších dokumentov alebo jeden z najviac hovoriacich dokumentov o tom, ako Slovensko hospodári, ako vyzerá, a je to, samozrejme, vždy aj určitá, určitý pohľad aj na budúcnosť. No. Návrh štátneho záverečného účtu je komplexné, ale smutné čítanie. Je smutným opisom slovenskej reality verejných financií, navyše s tendenciou zhoršovania. No a o dosť neštandardnej situácii hovoria aj slová pána predsedu NKÚ. Rozumiem, že to jeho vystúpenie malo byť včera priamo k zákonu o vodárenstve alebo, ale teda ten bol stiahnutý, ale to všetko len ukazuje vlastne tú situáciu, tú situáciu, v akej sme. Takže ešte aj toto je vlastne taký ten ďalší level toho celého, že i napriek tomu, že NKÚ roky poukazuje na nejaký problém, stále ten problém proste nie je vyriešený a hrozí teda ešte väčším problémom. Ale k tomu potom neskôr. No poďme k samotnému štátnemu záverečnému účtu. Máme vlastne čaro čísel, hej? Samotný, samotný materiál má teda 200 strán a je tam, samozrejme, aj miliarda čísel a všetko, a to je čaro čísel, že všetko sa dá porovnať rôzne. Samozrejme tak, aby to znelo dobre, lepšie alebo horšie a jednoducho proste podľa toho to tak nejak vyzerá. Takže ja sa budem sa snažiť zameriavať vlastne na taký ten, ten trošku iný obraz reality, aby to teda vyvažovalo napríklad aj slová pána ministra. A teda budem sa snažiť vlastne celý ten účet tak nejak proste dávať do tej reality a budem sa zameriavať na veci, kde vlastne to, čo sa rozpráva, je diametrálne iné od toho, čo vlastne je realita, to, čo ukazujú čísla a to, čo je koniec koncov napísané aj v tom samotnom štátnom záverečnom účte. No začal by som možno, možno napríklad aj tým, že pán minister povedal, že schodok verejných financií je nižší ako plánovaný. Áno, súhlasím, deficit bol teda 5,27 % hrubého domáceho produktu, rozpočtovaný bol 5,97 HDP, jasné. A teraz toto hovorí, že teda ako sa vlastne dobre hospodári. No. Tie pohľady sú, samozrejme, dva. Určite k tomuto treba povedať, že vlaňajší deficit, alebo teda bol proste (rečník si odkašľal), pardon, že teda tento deficit bol vyšší ako rok predtým, takže ťažko hovoriť o konsolidácii, keď teda vlaňajší deficit bol vyšší ako predvlaňajší o asi 0,3 %. Takže to je akoby jedna vec, hej? Ďalšia vec je, pán minister navyše porovnával vo svojom úvodnom slove vlastne ten rozpočtový deficit s viac-menej nezmyselným a nič nehovoriacim číslom, teda s návrhom rozpočtu, ktorý robila končiaca úradnícka vláda. Toto, to nie je proste žiadne štatistické porovnanie. Navyše, samozrejme, nie je ani v tom dokumente a to je niečo, čo len zasa ukazuje, že vlastne je, jeho rozpočet alebo výsledky sú lepšie. No nie sú. Jednoducho to je úplne, to je práve, to je to ohýbanie, ohýbanie tých čísel. Hej? Ďalšie, čo poviem hneď z úvodných slov pána ministra, no však dobre, dá sa povedať, áno, že štátny dlh stúpol o jedno percento oproti rozpočtovanému. Však vlastne to dobre znie, nie? Iba o 1 % navyše. No ale že férové by bolo povedať, že v roku 2024 ten dlh stúpol o 3,7 percentuálneho bodu oproti roku predtým, hej? To znie podľa mňa už ďaleko inak a to je tá realita. Lebo dôležité je, že aký bol dlh na konci roku ´23 a aký bol na konci roku ´24. A ten rast bol 3,7 %. Proste vyše sedem, skoro 8 miliárd. Takže toto treba vždy vnímať. Pardon. (Rečník obsluhuje svoj laptop.) Toto treba vždy vnímať, že dá sa to rozprávať akokoľvek. Ale však dobre, preto tu diskutujeme, aby padali vlastne tie pohľady rôzne. Čiže áno, pán minister povedal, metodiky sú rôzne. No metodiky sú rôzne, porovnania sú rôzne, tak poďme, poďme teda tak, akoby čo najviac konkrétnejšie. Toto budem sa ja snažiť čo najviac hovoriť takú realitu. Pár čísel. Skutočne verejná správa v 2024 hospodárila so schodkom 6,9 mld. eur, čo predstavuje 5,27 % hrubého domáceho produktu. Áno, ešte raz, toto, samozrejme, číslo sedí, je to menej ako rozpočtovaných 5,97 %. Ale zasa, aj toto neplatí, že to rozpočtovanie vlády bolo lepšie ako plánované. Pán minister už nepovedal, že vojenská technika v hodnote takmer 700 miliónov euro sa teda (reakcia predkladateľa), okej, možno som nepočul, no každopádne keby bola zaúčtovaná, hej, keby bol teda pri, proste princíp iný, akože sa účtuje pri samotnom dodaní, resp. uvedení do prevádzky, tak ten rozpočtový deficit by nebol 5,27, ale bol by v podstate plus-mínus ten rozpočtovaný, hej? Takže ak pán minister povedal, okej, rešpektujem, ale hlásim to aj ja tuná, že nie, rozpočtový deficit nebol o tých 0,7 % lepší preto, lebo by sa zásadne lepšie hospodárilo, ale preto, že vojenská technika proste dorazila neskôr, ako mohla alebo mala, alebo ako bolo plánované. Dobre. Ten dlh verejnej správy, poviem to číslo ešte raz, lebo to už toto je samotné, že vlastne hovoríme o veľkom deficite, o veľkom dlhu, no to je realita, v ktorej žijeme. Čiže ku koncu vlaňajšieho roka to dosiahol dlh 77 mld. 648 mil. a plus niečo. Čiže ten pomer k hrubému domácemu produktu dosiahol 59,28 %. Áno, dlh bol očakávaný v rozpočte na úrovni teda 58,31, čiže oproti tomu rozpočtu stúpol o 1 %, ale ešte raz. Proste oproti roku predtým stúpol o 3,7 percentuálneho bodu. Čiže stúpol zásadne. Ak hovorí vláda, že sa jej darí znižovať dlh alebo zlepšovať stav verejných financií, bohužiaľ, nie je to pravda, ten dlh rastie výrazne. Treba si to priznať, treba si to priznať. Dobre. Rast reálnej ekonomiky podľa jarnej notifikácie dosiahol 2,1 % hrubého domáceho produktu. Predpokladaný scenár, hej, vlaňajšieho rozpočtu, lebo však uzatvárame vlaňajší rok, bol na úrovni 2,7 %, okej, však rozumiem, nikto nemá, nikto nemá vešteckú guľu, ale teda aj v roku ´24 a je to jasne tam aj napísané v záverečnom účte, že sa rozpočtovalo optimisticky, resp. rátalo sa s optimistickým rastom hrubého domáceho produktu a teda, samozrejme, sa to nedosiahlo. A ja poviem teda aj prečo, pretože, samozrejme, s čím väčším rastom rozpočtujete, tým viacej potenciálnych príjmov vám to prináša a, samozrejme, k tomu môžete aj naprojektovať a narozpočtovať aj vyššie výdavky. Môže sa stať, veď v poriadku. Smutné je to, že aj tohoročný rozpočet bol nastavený na podobnom základe. Ja si tu pamätám, že tu sme sa takto doťahovali s pánom ministrom, keď on hovoril, že, myslím, že na 2,4-percentnom raste je založený tohoročný rozpočet a ja som hovoril, pán minister, pozor na to, buďte opatrní, hrozí nám to, že ten tohoročný rast bude začínať nulou, nula celá niečo, a budeme radi, keď pred tou nulou bude plusko , hej? Prvý kvartál, dneska zrovna oznámi ministerstvo financií už definitívny výsledok prvého kvartálu. Neviem, či už to medzitým urobil, ráno to ešte nebolo, ale tie prvé odhady boli 0,9 %. To znamená, sme aj pre tento rok výrazne pod tým, na čo bol postavený rozpočet a to, samozrejme, má ďalšie dôsledky. Hovorím to preto, že teda sa opakuje to, čo vidíme dnes v štátnom záverečnom účte, že vlani to bolo rovnako. Bohužiaľ, tento rok to bude rovnako. Bodaj by nebolo. Aj ja budem rád, ak proste by ten rast slovenskej ekonomiky bol vyšší, ale zatiaľ to tak, bohužiaľ, nevyzerá, hej? No aby to nevyznelo, že sa z toho teším, samozrejme, všetci by sme chceli, aby ekonomika fungovala. Len tá realita je, bohužiaľ, iná. Dobre. Hotovostný schodok štátneho rozpočtu dosiahol 6 miliárd 366 miliónov. Áno, bol, bol nižší, keď sa o niečo ako, ako v roku ´23. Príjmy rástli, no a, samozrejme, hotovostný schodok bol krytý štátnymi dlhopismi a prijatým v sume asi 6,3 miliardy a prijatý zahraničným bankovým úverom, okej, takže toľko k tým základným, základným faktom. Hovorím, fakty, samozrejme, sedia. Ono to, to nijakovsky, však sedia tu kolegovia z ministerstva financií. Samozrejme nijako nespochybňujem tie čísla, čo sú tam, aspoň to nám funguje. Myslím si, že tie čísla sedia. Problém je teda s tou prezentáciou a však preto je diskusia, aby sa tá prezentácia pozerala z viacerých strán. Dobre, ale povedal som, že budem najviac rozprávať o tom, že čo vláda hovorí a aká je realita, ktorú ukazujú čísla. Nie, čo hovorí Viskupič alebo opozícia, ale to, čo ukazujú čísla, konkrétne čísla v štátnom záverečnom účte za rok ´24. No. Vláda rozpráva o rozostavanom Slovensku, hej? Keď počujem rozprávať premiéra, keď počujem rozprávať ministra dopravy, ale aj všetkých ostatných ministrov, proste Slovensko je rozostavané, všetko ide, všetko sa deje. Zasa, veď áno, potrebujeme infraštruktúru, všetko, to nie je, že frflem. Bohužiaľ, len nie je to úplne realita, hej? Keď si prečítam vetu zo štátneho záverečného účtu, tak je tam napísané, nieže teda Slovensko je rozostavané a tým pádom sú veľké, je veľké, výsledky stavebníctva. Je tam napísané, že stavebníctvo ukázalo koncom roka 2024 náznaky oživenia, hej? Takže ešte to s tým rozostavaním teda nie je, nie je také a teda správne to pomenúva štátny záverečný účet. Ja som presvedčený, že áno, že v tomto roku to môže a zasa, ja dúfam, že to bude lepšie, hej? Pretože plán obnovy a odolnosti sa teda, hádam, konečne rozbehne z papierov už aj do, do reality. Samozrejme aj nové eurofondové obdobie už hádam po štyroch rokoch už prinesie aj nejaké, nejaké reálne čísla a nejaké reálne rozostavané Slovensko. Čiže áno, áno. Zároveň teda ale treba povedať, že sa obávam aj o budúcnosť, lebo plán obnovy a odolnosti nám postaví skelety, hej, tých nemocníc, hej? Len už sme to tak zažili, už jedny Rázsochy sme, podarilo sa postaviť, dal našim predchodcom do, do formy skeletu, ale, bohužiaľ, nešlo to ďalej. Čiže dvíham varovný prst, aby, aby teda aj to, čo teda je rozostavané, resp. začína sa stavať, aby to bolo, bolo Slovensko aj schopné dostavať, hej? Pretože to financovanie poza plán obnovy a odolnosti za rok 2026, čo zasa nie je až tak ďaleko, proste v tomto momente nie je a nie je to moc vidieť, že by malo byť odkiaľ. Dobre. Ďalšia vec. Sa veľmi, veľmi sa chváli, kdekoľvek ide zasa minister sociálnych vecí, ale aj, aj pán premiér, že nám, máme historicky najnižšiu nezamestnanosť. No máme. To je zasa fakt, len ide o tú prezentáciu, hej? Ja prečítam, čo hovorí zasa štátny záverečný účet. Zamestnanosť, hej? Nie nezamestnanosť, ale "zamestnanosť poklesla o 0,2 %, čo zodpovedá takmer štyrom tisícom pracovných miest. Negatívny vývoj ovplyvnili poklesy v prvom polroku, ku ktorým významne prispeli zvýšené odchody do predčasného starobného dôchodku, pracovných miest dlhodobo ubúda v priemysle a v nízko kvalifikovaných službách, zamestnanosť rástla. Zamestnanosť rástla len vo verejnom sektore a teda na konci roka v stavebníctve. Miera nezamestnanosti vlani poklesla na 5,3 %, čo je najmenej za 30 rokov", hej? Toto, toto je citát zo štátneho záverečného účtu. Čiže ak vláda hovorí, že je teda historicky nízka nezamestnanosť, súhlasím, to číslo sedí, ale je to preto, pretože historicky veľa ľudí odchádza z pracovného trhu, takmer 40-tisíc ľudí odišlo za jeden jediný rok do predčasného dôchodku, hej? Potom, samozrejme, ďalšie tisíce odišli do riadneho dôchodku. Jednoducho natrvalo nám odišli desiatky tisíc ľudí z trhu práce a jednoducho toto je ten dôvod, prečo sa tá nezamestnanosť znížila, nie preto, že by nám zamestnanosť rástla, že by sa vytvorili nové pracovné miesta, tým pádom sa zvýšila šanca na hospodársky rast, na robustnosť ekonomiky. Čiže toto, toto, to je, hovorím, ja som rád, že to je, že to je v záverečnom účte napísané. To skutočne dôležité číslo, ktoré dnes nevyhnutne potrebujeme v dnešnom stave verejných financií, je zamestnanosť a tá teda, bohužiaľ, v roku ´24 poklesla. To, toto je tá ďalšia zlá správa, ktorú treba, treba povedať. No. Čiže aj tu by som, tu by som akože sa fakt dovolil uchádzať o to, aby, aby vláda vlastne riešila ten problém. Proste vláda nerieši to, že nám tá nezamestnanosť klesá, hej? A už vôbec sa nehovorí o tom, že, samozrejme, príjmy do štátneho rozpočtu nie sú až tak závislé na tej nezamestnanosti, ale práve na zamestnanosti, hej? A skutočne, že tá lepšia správa by bola, momentálne aj keby bola o niečo vyššia nezamestnanosť a teda náklady s ňou štátu spojené, lebo to sú ľudia, ktorí sú neni len momentálne na trhu práce, resp. sú, ale nevedia si nájsť prácu, ale keď odišli do dôchodku, tak je to celé, celé už stratené, hej? Takže tu by bolo treba robiť všetko pre to, aby nám rástla zamestnanosť, hej? Napriek, namiesto toho sa vláda chváli nízkou nezamestnanosťou, ale realita je, že nám už vyše roka po sebe klesá počet zamestnaných, čiže nám klesá zamestnanosť, to je veľký problém. Dobre. Pár slov k reálnej mzde. Reálna mzda vzrástla v roku 2024 o 3,7 %, čo je fajn. Predstavuje to najvyššie tempo za posledné štyri roky, zasa čítam z dokumentu, čítam teda aj pozitívne veci, aby som len nekritizoval: "Nominálne zvýšenie miezd o 6,6 % medziročne mierne spomalilo spolu so slabším rastom produktivity, inflácie a spätnej indexácie. Najviac si polepšili pracovníci v priemysle, kde platy stúpli nad 8 %. To je takisto dobrá správa a teraz už to horšie. Dynamicky rástli mzdy aj vo verejnom sektore, ktorý ťažil z dvojcifernej valorizácie zo septembra 2023. Verejný sektor tak v tempe zvyšovania platov minulý rok opäť predbehol súkromný sektor." Čiže dve zlé správy. Prvá, ešte sa vraciam, ak niekde vlani rástla zamestnanosť, tak vo verejnej správe, hej? A ak sa, ak niekde rástli platy viac, tak vo verejnej správe. Akože to je, už v normálnom stave je to zlé, ale nie v stave, ešte keď premiér kade chodí, hovorí o konsolidácii, každý minister hovorí, koľko posekali personálnych nákladov, koľko prepustili ľudí, samozrejme, len tak, aby to nebolo nejaké konkrétne overiteľné číslo, pretože realita tá nie je. Ja ak stihnem, tak budem rozprávať aj o ďalších proste priamo už nákladoch na mzdy. Jednoducho realita je tá, že, a zasa to ten záverečný účet jasne píše, že stúpa zamestnanosť vo verejnom sektore, stúpajú mzdy vo verejnom sektore a viac ako v súkromnom. To je aj v dlhodobom horizonte zlé, pretože verejný sektor takto vysáva zamestnancov zo súkromného sektora, z toho sektora, ktorý je produktívny, ktorý tvorí tie hodnoty. Toto je veľmi zlá tendencia, je jasne popísaná v štátnom záverečnom účte a vláda by s tým mala mala niečo robiť, hej? Čiže ešte raz, aby som to zhrnul teda, konsolidácia vo vyjadrení vlády v roku ´24 bolo teda nie menej verejných zamestnancov a teda rozumnejšie platy alebo teda ušetrenie niečo, hej, na nákladoch personálnych, ale opačne, viac verejných zamestnancov, ktorým navyše dynamicky stúpali platy, no a teda ešte im stúpali rýchlejšie ako v súkromnom sektore. Dobre. Pár slov k cenovému vývoju. Zasa, pokrýva ho štátny záverečný účet. Keď počúvame premiéra, ministrov, tak to bolo, ako budú znižovať ceny potravín, všetkého a jednoducho, že potom bolo pol roka, že sa to darí, hej? No realita je tá, že, samozrejme, akože kto trošku rozumie inflačnému vývoju a pozrie si jeden graf, tak vie, že rozprávať o znižovaní cien je zapichnutá kópia, pretože vás to v jednom momente dobehne vždy. No ale teda ten cenový vývoj bol taký, že teda spomaľovanie inflácie, ktoré začalo v roku ´23, pokračovalo do polovice roku ´24. No a potom vtedy teda, ale to bolo, že spomaľovanie inflácie, čiže aj tak rástli ceny, ale teda povedzme iba o 2,1 % a ku koncu roka už inflácia začala mierne zrýchľovať. V decembri skočila už na 2,9 %, ´24, hej? A dnes sme už v stave, že máme najvyššiu infláciu zo všetkých krajín Európskej únie. Takže to je, to je to, ako sa vláde darí, darí proste bojovať s rastom cien, no nedarí sa proste, ani sa nemôže dariť, keď sú proste opatrenia, aké sú. No a to, samozrejme, ešte sa bavíme o tom, že sú regulované ceny energií, plynu, tepla a teda jednoducho, keby toto bolo nejak uvoľnené alebo trhové, tak proste by jednoducho tie ceny rástli ešte viacej. No. Čiže ja by som to zhrnul. Ten cenový vývoj je vlastne o tom, že teda vláda pred voľbami sľubovala, hej, nízke ceny, zlacňovanie všetkého. Následne teda potom pán minister Takáč chodil na nákupy a vychádzalo mu, jak sú stále lacnejšie, hej? No a zakončil ten celý kotrmelec priznaním, keď bol uňho premiér na kontrolnom dni, že teda premiér vyhlásil, že ministerstvo pôdohospodárstva nemá žiadny vplyv na ceny. No tak bodka, hej? Toľko k cenám. Poďme, poďme teda k porovnaniu makroekonomických predpokladov rozpočtu a skutočností. No. Vývoj reálnej ekonomiky bol menej priaznivý, ako očakávala prognóza ministerstva financií, to som teda už hovoril, pri zostavovaní rozpočtu. Bohužiaľ, rovnaká chyba, rovnaká chyba sa teda opakuje znovu. Hovorím, nie je to úplná náhoda, je to v medziach, ktoré vlastne umožnia ministrovi teda plánovať s optimistickejším pohľadom na, na rast ekonomiky, čo, samozrejme, následne robí aj, aj viac možných výdavkov a teda ministrovi je ľahšie. Tá realita je, je, hovorím, veľmi zlá. Dobieha nás to. Prvý kvartál tohto roku, rast nižší ako 1 % a je to, je to, je to veľký problém. Zasa, keď sa začítame, je to tabuľka 5 záverečného účtu. Toto nie sú náhody. Preto to spomínam. Keď si pozrieme v tej tabuľke prognózy, hej, a prognóza rastu slovenskej ekonomiky od Európskej komisie a teda prognóza rastu od MF sa líšila v jednom roku o percento, v ďalšom roku 0,8 %. No, samozrejme, vývoj ukázal, že tá EK bola bližšie ako MF, čiže proste len to potvrdzuje moje slová. Takže aj toto sú veci, ktoré by sa, by sa nemali diať, no. No a teraz ešte stihnem pár slov k hospodáreniu verejnej správy. Čítam: "Prijaté konsolidačné opatrenia, medzi ktoré patrili na príjmovej stránke najmä zdanenie dočasných ziskov v bankovom sektore, zvýšenie zdravotných odvodov, predĺženie platnosti solidárneho odvodu v odvetví spracovávajúceho ropu, zníženie odvodov do II. dôchodkového piliera, zavedenie minimálnej a aj dorovnávacej dane pre právnické osoby alebo zvýšenie daní z tabaku a liehu", hej? Toto sú konsolidačné opatrenia vlády. Všetky do jedného sú na strane príjmov, ergo na strane, že to platia občania a firmy. V podstate, keď to akože zhrniem, tak jediné, jediné, čo sa vláde podarilo v roku ´24, je, že dokázala zásadne viac siahnuť do vreciek firiem, ľuďom, každému jednému občanovi Slovenska. Dokázala odtiaľ vytiahnuť viac peňazí, a to je to, čo nejak stabilizuje verejné zdroje. Čiže, a ešte sa tým, ešte sa tým aj vláda chváli. Toto by mal počuť každý jeden, ani nejdem hovoriť, že či volič koalície, každý jeden občan Slovenska, že jednoducho toto nie je konsolidácia, ísť na ulicu, zobrať niekomu peniaze a ja sa budem tešiť, že som vyriešil svoj problém, to nie je konsolidácia, to nie je riešenie problémov. No a proste toto ale robila vláda v roku ´24, toto robí vláda aj v roku ´25 a ja nič iné nevidím inak ani pre rok ´26, ale to budeme potom rozprávať pri inom bode. No a teraz zasa idem čítať ďalej, hej, zo záverečného účtu: "Na výdavkovej strane konsolidačné opatrenia zahŕňali najmä", ja už len dodávam, že ale skôr jedine, "viazanie výdavkov na úrovni 5 % viazania osobných výdavkov", ale ešte raz, to zostalo len na papieri. Proste čiže vláda to jediné, kde chcela škrtať na sebe, na svojich, na svojich výdavkoch, tak proste ani to sa nezrealizovalo. Proste jednoducho celá konsolidácia, celá 95 % plus išla za ľuďmi a za firmami. Celé zle, hej? Stihnem ešte aj tých pár čísel, zase však veď to sú, nieže ja hovorím, čítam, čo som videl v tabuľkách: "Personálne náklady práve naopak silno rástli oproti skutočnosti roka 2023 a rástli aj oproti rozpočtovaným výdavkom na rok ´24", čiže vláda nielenže prekonávala realitu ´23, ale aj vlastné rozpočtové plány na rok ´24. No a teraz teda použijem obe: Oproti rozpočtu , hej, medziročne vzrástli o 820 miliónov a oproti skutočnosti v roku ´23 o neuveriteľných takmer 1,3 miliardy eur a teda všetky kompenzácie zamestnancom vo verejnom sektore boli za rok ´24 14 miliárd 833 miliónov . To je číslo, ktoré si nemôžme dovoliť. Jedná vec je, že, samozrejme, sú to platy, tie sa proste valorizujú každý rok. To, toto je jeden z najväčších problémov Slovenska. Proste máme verejnú správu v počte a v platoch, v ktorých si Slovensko nevie dovoliť. Nevedeli sme si to plus-mínus dovoliť v ´24., nevieme si to dovoliť teraz a nebudeme si to vedieť dovoliť ani v budúcnosti a ten problém sa ale bude zvyšovať. Dobre. Ďalšia perla, alebo ako by som to nazval, čítam: "Okrem potrebnej konsolidácie rozpočet verejnej správy na roky ´24 až ´26 zohľadňoval aj výrazné vplyvy legislatívnych a nelegislatívnych materiálov schválených v predchádzajúcom volebnom období", hej, kritizujem nás, "pričom vláda neznižovala výdavky určené na vyplácanie dôchodkov či výdavky určené na podporu iných zraniteľných skupín, ani výdavky na školstvo, zdravotníctvo, sociálne veci, rodinnú politiku a mnohé ďalšie oblasti, aby negatívne vplyvy na obyvateľstvo boli čo najmenšie." No. A teraz akože vlastne čo, čo vláda robí, hej, ja toto volám že drevené želiezko, hej, alebo inak, akože nekonzistentnosť vyjadrení vlády, ale v tomto prípade rovno pána ministra financií. Proste na jednej strane kritizujú opatrenia prijaté v minulom období a ja to tu hovorím, veď áno, bolo ich prijatých kopu proste, možno aj dobrých, ale nemáme na ne, hej? Bolo ich prijatých fakt veľa takých, na ktoré naše verejné financie nemajú, ale vláda veď keď kritizuje, keď nás, predchádzajúcu vládu kritizuje, veď prečo neboli zrušené? Hej? Čiže žiadne z týchto opatrení vláda nezrušila, pokračovala tak v populizme a proste toto, to tento populizmus Slovensko privádza do stále hlbšej priepasti a ja hovorím, že toto len zvýrazňuje bezradnosť ministra financií pri riadení verejných financií. Proste je to tak, buď nech nekritizuje predchádzajúcu vládu, alebo proste keď ju kritizuje, tak to mal normálne že zrušiť. Normálne mal nabrať odvahu a tie opatrenia, ktoré inak v tom legislatívnom chaose hlasovala za ne vlastne v podstate vtedajšia komplet opozícia, tak ich bolo treba zrušiť. A potom by sme sa vedeli baviť o tom, že proste konsolidujeme. Takže takto. No. A zasa, bežné výdavky rastú, silno rastú, skutočnosť, budem porovnávať skutočnosť ´24 so skutočnosťou ´23. Bežné výdavky narástli o 3,7 miliardy eur, kapitálové výdavky klesli o 1,3 miliardy eur. Proste toto je prejedanie namiesto investícií. Proste je to ďalší zúfalý výsledok, ktorý zvyšuje zaostávanie Slovenska a bude nás ešte mrzieť. Proste jednoducho to, čo sa míňa, sa míňa na bežnú spotrebu, prejedáme to, tie kapitálové investície, to sa trošku vraciam k tomu rozostavanému Slovensku, ale nielen k rozostavanému Slovensku, no proste nie sú, boli ešte nižšie než v roku ´23. Tak dúfam, že budú rásť aspoň tento rok. No. Ja skutočne že jediné, jediné, čo sa darí vláde, je vyberať stále viac peňazí z vrecák občanov, živnostníkov, firiem. Celkové daňové a odvodové príjmy boli rozpočtované v objeme 41,8 miliardy. Skutočné príjmy boli, boli teda o nejakých 58 miliónov vyššie a teda boli 41,87 miliardy. "Za nárastom sú miestne dane", to zasa citujem, "za nárastom sú miestne dane, dane z nehnuteľností a dane za špecifické služby, daň z príjmu vyberaná zrážkou, daň z príjmu fyzických osôb zo závislej činnosti" a píšu teda, že výpadok príjmov je najmä pri DPH a spotrebných daniach, hej? To bola realita roku ´24. No a teraz akože, že aký je ten recept vlády, hej? Ak teda rastú daňové príjmy, napríklad dane z nehnuteľností rástli, tak ešte zvýšiť, hej? To proste je písané aj v správe o pokroku. Našťastie už vláda pochopila, že tú silu nemá to zvýšiť a trochu od toho odchádza, ja som len rád, ale jednoducho čiže rozpočet alebo realita ukazovala, že príjmy z daní z nehnuteľností stúpajú, recept vlády ešte zvýšiť, hej? Dobre. A teraz ale samozrejme teda poklesol tam výber, výber DPH, recept aký? No zvýšiť DPH, hej? Jednoducho vláda, nech je, čo je, jediný recept, ktorý bol, je zvýšiť dane. Či je výpadok alebo aj, alebo teda tie dane aj rastú, jediné riešenie je zvýšiť. Ctené kolegyne, kolegovia, ja som presvedčený, že aj keď nie sme všetci odborníci na ekonomiku, tak ale uznáte, že asi takýmto jednoduchým pravidlom nie je možné riadiť krajinu, hej? Proste nie je možné riadiť takto ani verejné financie, ani ekonomiku. Fakt nie. Tabuľka 8, o čom hovorím, treba si pozrieť, kto chce. Takže skutočne mám posledné sekundy. Veľmi pekne ďakujem ministerstvu financií za spracovanie tohto materiálu. Je presný, precízny, podrobný, ale teda hlásim, že je to smutné čítanie a ukazuje to veľmi jasne, veľmi presne, do takých problémov sa Slovensko... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)