7.schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-15
Poslanec: Čaplovič, Dušan (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

20. Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán minister, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi vysloviť niekoľko poznámok k predkladanej novele vládneho zákona. Hneď v úvode poviem, že považujem za pozitívne, že obsahuje financovanie špecifík, možno ich bude treba definovať viac, najmä takých, ktoré vyplývajú z praxe. Ďalej financovanie nákladov na žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia a, samozrejme, riešenia dotácií, ktoré boli obsiahnuté vo výnose Ministerstva školstva Slovenskej republiky z 12. apríla 2006. Môžem ho, môžem tento výnos nazvať Szigetiho výnosom, pretože vtedy bol on ministrom školstva. Toto je všetko v poriadku, pretože rámce - uvádzam špeciálne zákonné rámce – treba vytvárať, treba jasne nastaviť, aby neboli zo strany právnických a fyzických osôb spochybňované, aby neboli viac interpretovateľné a nevyvolávali zbytočné diskusie a aby boli transparentne a efektívne využívané. Vyplývalo to aj z unesenia vlády Slovenskej republiky č. 351 z 28. mája 2008 k návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, keď vláda uložila ministrom v úlohe B.1 legislatívne upraviť poskytovanie dotácií vo svojej vecnej pôsobnosti podľa návrhu zákona, teda do 31. decembra 2010. Mám však jeden problém s návrhom, kde sa v § 7 dopĺňa odsek 12 a vytvárajú sa nové odseky 13 až 16, ktorými sa upravujú vzájomné kompetencie poskytovania údajov potrebných na rozdeľovanie a poukazovanie výnosu dane obciam na školy a školské zariadenia. Predovšetkým, samozrejme, sa to týka špeciálne originálnych kompetencií. Medzi zriaďovateľom, teda na jednej strane obcou, t. j. medzi obcou, mestom a krajským školským úradom vo vzťahu ku školám a školským zariadeniam, ktoré sú situované so sídlom na ich územiach. Či boli konzultované, kladiem si otázku, so samosprávou termíny zaslania požadovaných údajov najneskôr do 30. septembra kalendárneho roka krajskému školskému úradu a ten do 10. októbra tým, týmto zákonom by mal tieto údaje zaslať ministerstvu. Teda jednotlivé školské úrady, ktoré máme v slovenskej, krajské školské úrady špecializovanej správy by mali zaslať tieto materiály. Pýtam sa preto, že či to bolo konzultované so Združením miest a obcí Slovenska, aby v budúcnosti nemuseli vzniknúť nejaké problémy? Aby sa tu každý cítil slobodný predovšetkým tým, že participuje, má účasť na moci a rozhodovaní. Konkrétne v rámci známych a veľmi odporúčaných partnerstiev medzi samosprávou a štátnou správou. A nezabúdajme viacej počúvať najmä tých, pre ktorých zákony pripravujeme, aby sme pri riadení štátu postupovali správne, predovšetkým je potrebné nadštandardne postupovať vo veľmi citlivom rezorte školstva, lebo naše rozhodovania sa konkrétne dotýkajú obrovskej skupiny občanov Slovenskej republiky. Často hovoríme len o študentoch a pedagógoch, ale sa týkajú teda všeobecne, všeobecne sa týkajú detí, žiakov, študentov, učiteľov a pedagogických pracovníkov, rodičov, starostov, primátorov, predsedov samosprávnych krajov a poslancov, či už regionálnej samosprávy, či obecnej alebo mestskej, miestnej samosprávy. Naše či vaše rozhodnutia majú dopady na budúci vzdelanostný, komunikatívny, kultúrny, ekonomický a sociálny rozmer Slovenska a, samozrejme, keďže sme členmi aj Európskej únie, aj celého celku súčasnej Európskej únie, to znamená v rámci 27 štátov, očakávajú nás nové výzvy, reagovanie na priority, ktoré nie sú v školstve a nikdy nemôžu byť cez školstvo chápané ako stranícke, ktoré vychádzajú už aj z pripravovanej postlisabonskej stratégie, ktorá má názov Európa 2020, ale aj z nášho Modernizačného programu Slovensko 21, ktorý sme pripravovali ešte my pred globálnou finančnou, hospodárskou a sociálnou krízou a ktorý bol prijatý nielen domácou verejnosťou – či už opozičnou, či koaličnou – v tomto období, ale aj v samotnom Bruseli, kde som sa stretol s predstaviteľmi Európskej komisie. A, samozrejme, pri rokovaniach v rámci Európskej únie mnohých partnerských štátov, najmä pozitívne ohlasy boli z Veľkej Británie, Švédska, Nemecka a Holandska. Teraz je šanca vrátiť sa k týmto podnetom, z ktorých niektoré aj sú obsiahnuté, nie však komplexne v týchto návrhoch, aj v týchto návrhoch, ktoré idú z rezortu školstva, samozrejme, chýba im ešte zatiaľ nepoznaná rozpracovanosť, ktorú dostaneme aj na náš výbor čoskoro, z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Ja by som len v podstate tie najpodstatnejšie veci len zopakoval, lebo tie sú veľmi dôležité pri vytváraní konsenzuálneho vzdelávacieho priestoru nielen v Slovenskej republike, ale vzdelávacieho priestoru Európy, čo je v súčasnom období veľká výzva aj pre našu Slovenskú republiku. Teda vytvoriť nielen ucelený systém rozvoja celoživotného učenia sa, ako sa hovorí, keď to budem doslovne prekladať, integrujúce všetky stupne a druhy vzdelávania, t. j. školské, mimoškolské, profesijné, záujmové aj občianske. Zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu a zvýšiť priestupnosť vzdelávaciemu systému. Inovovať proces vzdelávania a zvyšovať jeho kvalitu, to sú všeobecné veci. Ale čo je dôležité, a to je veľmi významné a, samozrejme, to treba aj pri tomto návrhu zákona pripomenúť, prepájať vzdelávací systém s trhom práce, zabezpečiť dostatočný počet a kvalitu učiteľov ako kľúčového faktora zvyšovania úrovne vzdelávacieho a výchovného procesu. A napokon, a toto je posledné, ktoré z toho vychádza aj z tej postlisabonskej stratégie vo vzťahu k Slovenskej republike a my sme to v tom aj národnom programe, ktorý bol spracovaný, veľmi vnímali a naviac sme ho každoročne pri hodnotení plnenia záväzkov Lisabonskej stratégie z roku 2000, ktorá bola Cookovou reformou z roku 2005 upravená, sme ju sledovali a vykazovali, ale neboli vždy dosiahnuté tie najlepšie výsledky, predovšetkým že sme zaostávali vo vzťahu k iným štátom, to si treba povedať otvorene, aj v minulosti, aj dnes vo financovaní vzdelávania, keď to berieme ako Slovensko, Slovenskú republiku ako celok vo vzťahu k ostatným štátom Európskej únie, a to už nehovorím v rámci štátov OECD. K napĺňaniu aj týchto cieľov môže slúžiť aj táto pripravovaná vládna novela. Očakávam však viac empatie ku školstvu, vede, výskumu, teraz hovorím všeobecne, a inováciám zo strany nielen ministra financií a podpredsedu vlády, ale aj predsedníčky vlády. To v návrhu štátneho rozpočtu, o tom, samozrejme, budeme hovoriť na ďalších zasadnutiach pléna našej Národnej rady, ale ja, pokiaľ ho poznám, zatiaľ v tých východiskách, nie východiskách, ale cieľoch roku 2011 s výhľadom na roky 2012 – 2013 sa dostatočne neodráža. Teda budeme mať novelu zákona č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, a to práve kladiem túto otázku, ale adekvátne finančné zdroje pri efektívnom napĺňaní novely nám môžu veľmi často chýbať. To si treba povedať, lebo veľa je požiadaviek a bude ich čoraz viacej. Naviac sa to rozšírilo aj v podstate nejak v oblasti k tým originálnym kompetenciám, lebo sa chce pomôcť, či sa definujú tam štátne materské školy a pod. Naozaj predovšetkým tam tie havárie a podobne veľmi často budú. A my máme – a to si treba povedať - obrovský deficit pri prenose kompetencií v oblasti školstva vo vzťahu k samospráve a to pretrváva roky a roky a máme to a budeme to cítiť aj teraz, že v tej oblasti dofinancovania bude potrebné hľadať zdroje. Vážení prítomní, v závere si vás dovoľujem upozorniť však na jeden závažný nedostatok predkladanej novely. Predkladatelia neboli dôslední k zákonu č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. A myslím si, že mali byť, pretože oba zákony, či už ide o 597-ičku, ktorú schvaľujeme novelu, alebo 596-ka bola prijímaná súčasne a považujem ich ako dvojičky vzájomné, pretože ich treba navzájom aj takto akceptovať a rešpektovať. Nuž a teraz sa ma opýtate, prečo to uvádzam a na akých konkrétnych faktoch, resp. zisteniach to konštatujem. V predkladanom návrhu zákona v bode č. 13 sa uvádza nový odsek 1, ktorým je zriaďovateľovi daná možnosť žiadať ministerstvo školstva o pridelenie finančných prostriedkov na rozvojové projekty. Pýtam sa, ako môžu túto možnosť obce a samosprávne kraje využiť, keď ste túto novú kompetenciu nezapracovali do ustanovení § 6, § 9 spomínaného zákona č. 596/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov? Tento zákon je zákonom lex specialis, aby som používal aj to právne pojmoslovie, pre štátnu správu v školstve, ktorý obsahuje všetky kompetencie miestnej štátnej správy v školstve a kompetencie územnej samosprávy v oblasti školstva, t. j. obcí a samosprávnych krajov. Bez zapracovania tejto kompetencie do citovaného zákona č. 596/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov nie je možné nový zákon v uvedenej oblasti aplikovať v praxi. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi preto z uvedeného dôvodu predložiť v zmysle § 73 ods. 3 písm. a) rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky predložiť návrh, vrátiť, prijať uznesenie vrátiť návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie najmä v tejto oblasti, pretože je to veľmi dôležité. Ďakujem vám za pozornosť.