28. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2012-02-07
Poslanec: Rafaj, Rafael (SNS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

179. Ďakujem za slovo, pán predseda, aj predsedajúci tejto schôdze. Dámy a páni, chcem v mene svojom, aj v mene poslaneckého klubu Slovenskej národnej strany predstaviť istý posun oproti prvému čítaniu, kde som rovnako vystúpil a upozornil som, že tak či tak Slovenská republika, ktorá je viazaná medzinárodnými dokumentmi musí dodržiavať aj všetky princípy medzinárodného práva a toto právo je aj v tomto prípade pri využívaní práv menšín výsostne individuálne. Mal som pocit, že sa ako keby vylamujú otvorené dvere, ale na druhej strane plne chápem, že v prípade nášho južného suseda a jeho exteritoriálnych noriem, pretože pán kolega z MOST-a - HÍD nespomenul, bohužiaľ, výpočet exteritoriálnych noriem, ktorých subjektom sa stala Slovenská republika a jej štátni občania. A v tom prípade má každý štát legitímne právo na legitímnu recipročnú obranu. A keďže nie je vylúčené, že budeme naďalej atakovaní cezhraničnou legislatívou zo strany nášho južného suseda, je nevyhnutné stanoviť v najvyššom zákone Slovenskej republiky explicitne to, čo je len vyplývajúce z interpretácie medzinárodného práva a ich zásad, a to, že výkon akýchkoľvek práv, čiže nielen práv národnostných menšín, aby bolo jasné, je zásadne len individuálny. Veď máme tu napríklad aj odborárov, ktorí síce kolektívne vyjednávajú alebo rokujú, ale chápe sa v praxi, samozrejme, len výkon individuálneho práva konkrétneho zamestnanca. V tejto súvislosti chcem oponovať tým, ktorí majú predstavu, že vraj tu máme zakotvené kolektívne právo naviazané na kolektívny výkon práv menšín, pretože veľmi by ma zaujímala, aká je vlastne nároková vymožiteľnosť, myslím aj subjektu. Kto zoberie na seba požiadavku a bude hovoriť v mene x-tisíc ľudí, ktorí sa hlásia k nejakej menšine, napríklad. A z tohto príkladu je vám zrejmé, že nijaká kolektívna vymožiteľnosť, ani nijaký kolektívny vymáhateľ ako kvázi etnické odbory, keby som to tak mal nazvať, neexistuje. Nie je to v praxi realizovateľné. Takže z tohto dôvodu je zrejmé, že môže ísť len o individuálny výkon práv. Keď Slovenská republika prijímala základné dokumenty medzinárodné, ktoré sa týkali úpravy práv menšín, predovšetkým Európskej charty regionálnych a menšinových jazykov, dobre viete, že už tento dokument vo svojej preambule sa odvoláva na taký výkon práv pre príslušníkov menšín, ktoré nesmú viesť k poškodzovaniu práva väčšiny alebo k akejsi apatii, napríklad osvojiť si štátny jazyk, keď hovoríme konkrétne o tomto type dokumentu. Takisto Slovenská republika prijala k jednotlivým článkom v roku '96 aj výklad, čo sa myslí pod konkrétnym výkonom práv. Napríklad pri článku 8 je jasne definované, že chápeme to bez ujmy na výučbe v štátnom jazyku. No veď ale dnes predsa vidíme, že toto sa nedodržiava, že veľa príslušníkov, a mladých, mladých príslušníkov predovšetkým maďarskej menšiny, neovláda štátny jazyk. Keď rozprávajú v ankete pre niektoré elektronické médium, tak občania, diváci tam vidia titulkovanie, pretože nevie odpovedať. Ale to len na margo toho, kde sú možno problémy a nie je podstatné, nie je podstatné teraz riešiť, či je niekto schopný sa učiť aj povedzme štátny jazyk. Prioritné je v tejto súvislosti stanoviť základné pravidlá, ktoré obsahuje a má obsahovať ústava ako najvyšší zákon a preto, keďže je tu aj rôzna výkladovosť či už zo strany menšín, alebo materskej krajiny, ktorá povedzme maďarskú menšinu sa snaží nejakým spôsobom zastrešovať, alebo aj lobovať na medzinárodnej scéne a zároveň je tu rozpor s medzinárodným právom. Som za to, aby parlament Slovenskej republiky schválil takúto novelizáciu ústavy, ktorá nikoho nepoškodzuje, je plne právne komfortná, je v súlade so všetkými medzinárodnými dohovormi, mimo tých individuálnych právnych názorov, ktoré možno citoval kolegu z MOST-a - HÍD, ale tie nemajú nijakú právnu oporu. My sa máme držať legitímnych, schválených medzinárodných dokumentov a ich výkladov a preto som za to, aby sme podporili takúto zmenu ústavy, práve kvôli tomu, aby bol konečne na Slovensku aký-taký aspoň etnický pokoj, alebo pokoj v spolunažívaní medzi príslušníkmi rôznych etník a majoritného obyvateľstva, pretože vidíme, že aj kríza, aj posledné udalosti a kauzy pripomínajúce jedno ochlpené zviera vzbudzujú dosť vážne napätie už v spoločnosti. Takže chcel by som poprosiť všetkých, aby sme na tejto poslednej schôdzi ukázali spoločnosti aspoň akú-takú základnú názorovú jednotu, bez ohľadu na to, či ide o koalíciu, alebo opozíciu a tento návrh z dielne dvoch poslancov zo strany SMER - sociálna demokracia podporili. Ďakujem.