36. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2014-07-04
Poslanec: Susko, Boris (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

30. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, nebudem sa v mojom vystúpení venovať konkrétne prípadu Súdnej rady, pretože tieto dôvody, prečo sme zaviedli aj v prípade Súdnej rady tajné hlasovanie, sú uvedené v dôvodovej správe k predmetnému ustanoveniu zákona. Budem sa venovať princípu tajnosti volieb ako takému, a to bez ohľadu na to, aký je to konkrétny prípad, pokiaľ sa má takáto voľba týkať alebo takéto hlasovanie týkať personálnych otázok. Tajnosť hlasovania, rovnako ako všeobecnosť, rovnosť a priamosť volebného práva sa nielen v našej ústavnej teórii a praxi považujú za základné demokratické princípy volieb. Priamo ústava vo svojich ustanoveniach, či už čl. 30 ods. 3, čl. 69 ods. 2, 3, 5, 6, čl. 74 ods. 1, čl. 89 ods. 1, čl. 90 ods. 1, čl. 92 ods. 1, čl. 101 ods. 2, priamo stanovuje, že volebné právo sa v uvedených prípadoch vykoná tajným hlasovaním. Tajné hlasovanie je nevyhnutnou zárukou pocitu istoty voliča, že bude môcť byť slobodným pri voľbách aj po voľbách. Má voličovi zabezpečiť nielen to, že ho pri volebnom akte nebude nikto nijakým spôsobom ovplyvňovať a súčasne že nikto nezisťuje, ako volil. Sloboda volieb by bola vylúčená v prípade, ak by mal volič potenciálny strach z následkov svojho volebného rozhodnutia. Tajnosť hlasovania je dôležitý ústavný princíp, pričom účelom tohto princípu, ktorý je pojmovým znakom slobodných volieb, je umožniť každému voličovi, aby len v súlade s vlastným presvedčením dal hlas tomu kandidátovi, ktorého chce naozaj voliť, a zároveň aby o jeho voľbe nemal bez vôle voliča nikto vedomosť. Pojem slobody volieb treba vykladať materiálne a nie iba formálne. O slobodné voľby ide vtedy, keď na voličov nie je vytvorený žiadny nátlak nútiaci ich hlasovať pre niektorý zo subjektov. Voliči musia mať slobodu už pri vytváraní svojich postojov, a to nezávisle, bez použitia násilia či hrozby násilia, donútenia, navádzania či manipulatívneho ovplyvňovania akéhokoľvek druhu. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, toto boli len niektoré vyňaté citácie z rozhodnutí a nálezov Ústavného súdu Slovenskej republiky. Treba povedať, že inštitút tajnej voľby má v podmienkach Slovenskej republiky okrem právneho tiež aj historický a politický aspekt, ktorý taktiež nie je úplne bez významu. Aj historické súvislosti môžu byť dôvodom na zavedenie dodržiavania ochrany takých volebných praktík, ktoré majú chrániť integritu demokratického procesu. Požiadavka na demokratické tajné, teda skutočne slobodné voľby výrazným spôsobom zaznela predovšetkým v roku 1989 v novembrových udalostiach, kde spolu s ďalšími požiadavkami tvorila táto požiadavka základ zmeny, ktorý aj dnes je potrebné považovať za určitú hodnotu a tradíciu. V novembri ´89 sme presadzovali právo na tajné voľby nielen pre občanov, veď tí ho aj vtedy formálne mali, len sa ho báli využívať. Žiadali sme, aby sa zaviedli tajné voľby všetkých verejných činiteľov na všetkých úrovniach, pretože dovtedy sa u nás volilo aklamatívne na návrh straníckeho orgánu, čo bola zase číra formalita. Koho navrhli, ten pod prísnou verejnou kontrolou, tzv. verejnou kontrolou, v priebehu volieb daným orgánom automaticky prešiel. Taká je naša historická skúsenosť s verejnými a tajnými voľbami, ktorú možno iné vyspelé demokratické štáty západnej Európy nemajú a ktorá mätie tých, čo ju s nami neprežili. Verejný funkcionár by totižto mohol aj zneužiť svoje poznatky z verejných volieb o tom, kto hlasoval za jeho zvolenie a kto proti, a opačne, by bol aj novozvolený verejný funkcionár chránený pred tými, ktorí by chceli uňho profitovať z toho, že za neho verejne hlasovali. Ak mám znova citovať z odôvodnenia jedného z nálezov Ústavného súdu: "Inštitút tajnej voľby má prinajmenej rovnako dobré demokratické korene ako inštitút voľby verejnej a proti demokratickej správe veci verejných bol v dejinách zneužívaný skôr ten druhý." Takisto to nie je môj výmysel, ale je to z odôvodnenia Ústavného súdu. Treba povedať, že tento princíp tajnosti hlasovania pri voľbách o personálnych otázkach sa používa na všetkých úrovniach správy vecí verejných, či už je to vo voľbách do Národnej rady, voľbách prezidenta, v komunálnych voľbách, či už je to vo voľbách dekana vysokej školy, rektora vysokej školy, či už verejnej, súkromnej, predsedu akademického senátu, ale to nie je len v otázkach verejnej správy, ale aj v otázkach súkromných spoločenských vzťahov, či už sú to predstavenstvá akciových spoločností, dozorné rady, resp. správne rady a ďalšie iné, iné orgány. Čiže dajme si na misky váh argumenty za verejnú voľbu, argumenty proti verejnej voľbe a argumenty za tajnú voľbu a argumenty proti tajnej voľbe. Keď si na tieto misky váh položíme naozaj argumenty za verejné hlasovanie - aké sú argumenty za verejné hlasovanie? Je tu jeden jediný - verejná kontrola. Kde teda hovoríte, že sa znižuje riziko korupcie pri hlasovaní, keďže je to pod verejnou kontrolou. Naopak, argumenty proti verejnej voľbe hovoria o riziku zneužitia poznatkov z verejných volieb o tom, kto hlasoval za jeho zvolenie a kto proti, a takisto riziko, že novozvolený funkcionár, resp. osoba, ktorá bola zvolená, je vydierateľný tými, ktorí by chceli uňho profitovať z toho, že zaňho verejne hlasovali. Na druhej strane argumenty za tajné hlasovanie je úplne slobodný výkon volebného práva bez hrozby následného postihu na profesnej úrovni za dané hlasovanie, ďalej korupčné riziko, resp. riziko zastrašovania je minimalizované tým, že ani ten, kto chce korumpovať či zastrašovať, nemá istotu v tom, že korumpovaný zahlasuje podľa predstáv toho, kto korumpuje. Ďalej odstránenie rizika z aklamačnej voľby, ako som spomínal už, a relatívne dlhodobá tradícia tajného hlasovania pri voľbách verejných funkcionárov v Slovenskej republike. Treba povedať, že to hlasovanie bolo tajné, my ho zavádzame späť, tajné. To nie je nijaká novinka. No a argument proti je jediný - chýbajúca tzv. verejná kontrola. A preto si myslím, že všeobecne v akýchkoľvek personálnych otázkach, a to bez ohľadu na to, či ide o Súdnu radu, alebo iné orgány, pokiaľ sa to týka personálnych otázok, by sa vždy mal dodržiavať princíp tajnosti hlasovania týchto volieb. Ďakujem pekne za pozornosť. Skončil som, pani podpredsedníčka.