28. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2012-02-07
Poslanec: Vörös, Péter (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

171. Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ctená Národná rada, v slovenskom zákonodarnom zbore od roku 2010 pribudli nové a nové legislatívne iniciatívy a vyhlásenia, ktoré určitým spôsobom reagujú na zákony iného štátu. Po prvýkrát to bol zákon o štátnom občianstve, ďalšia takáto iniciatíva bola reakcia slovenského parlamentu na základný zákon Maďarska formou vyhlásenia. A teraz je tu na našom stole ďalší návrh, a to taktiež reakcia na maďarskú ústavu formou novelizácie Ústavy Slovenskej republiky. Osobne si myslím, že v súčasnosti nás trápia oveľa väčšie hospodárske a spoločenské problémy, ktorými by sme sa mali vecne zaoberať. Ale keď už tento návrh predložili, nedá mi nezapojiť sa do diskusie o ňom. Pre tu žijúce národnosti je úplne jedno, čo obsahuje ústava inej krajiny, pretože pre nás to nemá žiadnu právnu relevanciu. Právne následky pre príslušníkov národnostných menšín prinesie len a len ústava a zákony Slovenskej republiky. O tejto skutočnosti netreba ani debatovať, netreba to zdôrazňovať žiadnymi parlamentnými vyhláseniami, pretože je to nespochybniteľný fakt. Bohužiaľ, vždy, keď sa zákonodarcovia snažia nejakým spôsobom reagovať na vyhlásenia, zákony alebo aj ústavu Maďarskej republiky, vždy sa to valí na nás, na tu žijúcich Maďarov, občanov tejto republiky. My strpíme negatívne následky nezhôd, ktoré sa vytvárajú medzi politikmi oboch krajín. Zdá sa, ako keby Maďari na Slovensku boli istými rukojemníkmi štátu v bojovej pohotovosti. My však nechceme žiť na Slovensku ako rukojemníci, ale ako plnohodnotní a plnoprávni občania. Ctená Národná rada, treba už konečne skonštatovať, že kolektívne práva nie sú práva od čerta. Pri prvom čítaní tohto zákona sa neustále hovorilo o tom, ako by priamym následkom zabezpečenia kolektívnych práv pre národnostné menšiny bolo rozbitie celistvosti alebo porušenie územnej integrity Slovenskej republiky. Početné zahraničné príklady však svedčia o pravom opaku tohto tvrdenia. Úspešná a spokojná národnostná menšina, ktorá má zakotvené právo na všestranný rozvoj individuálne, aj kolektívne, nielenže neohrozuje integritu, ale práve naopak, je stabilizujúcim faktorom v spoločenskom dianí. Dovoľte, aby som vás upozornil na to, že kolektívne práva sú zakotvené v našej ústave, hoci nie explicitne. K objasneniu toho mi dovoľte, aby som definoval čo sú vlastne kolektívne práva. Podľa rumunského politológa Valerius Stojča, citujem: "Kolektívne práva sú také individuálne práva, ktoré si vyžadujú určitý kolektívny inštitucionálny rámec, v ktorom môžu byť uplatnené." Koniec citátu. Existuje totiž skupina individuálnych práv, ktoré zo svojej povahy nie je možné uplatniť individuálne, len v spojitosti s inými ľuďmi, teda v kolektíve. Ktoré sú tieto práva? Je to napríklad právo zhromažďovať sa, združovať sa, vytvoriť politické strany alebo aj sloboda náboženského vyznania a viery. Patria sem takisto práva príslušníkov národnostných menšín na vzdelanie v ich jazyku, právo používať ich jazyk v úradnom styku, právo zúčastňovať sa riešení veci týkajúcich sa národnostných menšín a etnických skupín. A nepochybne sem patrí aj právo národov, to znamená aj národa slovenského na sebaurčenie, na ktoré sa odvoláva preambula, aj naša ústava. Všetky tieto práva sú takého charakteru, ktoré jednoducho nie je možné uplatniť inak ako kolektívne spolu s ostatnými príslušníkmi danej skupiny bez ohľadu na to, či ide o národnostnú menšinu alebo skupinu ľudí zhromažďujúcich sa na inej ako národnostnej alebo etnickej báze. To, že kolektívne práva existujú, ba čo viac, vzájomne sa nevylučujú s individuálnymi právami, dokázalo už viacero politológov a právnikov. Stačí si preštudovať rôzne medzinárodné štúdie a publikácie, ktoré boli v tejto problematike zverejnené. Nezabudnite, prosím, vážené panie poslankyne a páni poslanci, ak zahlasujete za tento návrh novelizácie ústavy, spochybňujete všetky práva národnostných menšín, ktoré sú zakotvené v ústave a ktoré nie je možné uplatniť inak ako kolektívne. Ak vylúčenie uznania kolektívnych práv sa bude týkať len národnostných menšín v takom znení, ako to navrhuje opozičný SMER, nebude to ničím iným ako tvrdou a jasnou diskrimináciou tu žijúcich národností a spochybnením všetkých zákonov, ktoré zakotvujú ich práva. Vážené dámy, vážení páni, vďaka tomu, že terajšie vládne strany dokázali spolupracovať a nájsť spoločnú reč, sa od roku 2010 zmiernilo národnostné napätie medzi väčšinovým národom a národnostnými menšinami. Domnievam sa, že v tejto politike musíme pokračovať, pretože v takýchto ťažkých časoch si nemôžeme dovoliť, aby sa vyostrilo napätie v spoločnosti. Čakajú nás parlamentné voľby. Aj preto si myslím, že Národná rada by nemala pokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona, preto v zmysle § 73 ods. 3 písm. b) zákona o rokovacom poriadku týmto dávam procedurálny návrh, aby Národná rada nepokračovala v rokovaní tohto návrhu zákona. Ďakujem za pozornosť.