AlexejDobrolubov/national_council_slovak_2010 huggingface dataset:
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

192. Pán poslanec Heger, ja som na chvíľu vybehol, tak som sa potom uisťoval, že o čom si hovoril, lebo niektorí kolegovia z opozíc..., z koalície ťa vo svojich faktických poznámkach chválili, a ty si pritom povedal, že odmietaš ten návrh, aby bolo zavi-, zavi-, zavedené to, čo navrhujú ako povinnosť, čo je teda podstata toho návrhu, že sa to zavádza ako povinnosť. Ja som sa na to snažil upozorniť vo svojich faktických poznámkach, a teda bol som označený, že nerozumiem, nerozlišujem medzi daňami a odvodmi a medzi hlavným a vedľajším pomerom tuším. Tak neviem, či to je vysvetlenie toho, že či je to povinné alebo dobrovoľné. Ale je to povinné, je to navrhnuté ako povinnosť, ktorou štát zaťažuje podnikateľov, zaťažuje zamestnávateľov, a teda robí si tým, robia si tým predkladatelia PR, aj keď tvrdia, že je to systémové. Čiže nie je to tak, že nikoho nenútia. Ak ten zákon bude schválený v tej podobe, ako je navrhnutý, tak, samozrejme, že zákon, štát bude nútiť zamestnávateľov, aby prispieval na domácu rekreáciu svojim zamestnancom. Hovoril si potom, že máte nejaké pozmeňováky v hnutí OĽANO, ktorými by ste tam chceli premietnuť svoj prorodinný pohľad. No ja neviem, či zlý návrh treba vylepšovať nejakými dobrými, dobrými pozmeňovákmi. Ja by som sa toho skôr zdržal. A teda posledná vec, keď hovoríme o niektorých veciach, tak ako bolo symptomatické možno to prerieknutie sa pána predsedu Danka o tom, že sa inšpirovali stravnými lístkami. Tak keď sa ohradzujeme voči, voči tomu, že je to lobizmus, tak možno silné spojenie „pomoc našim ľuďom“ by sme v slovenskom kontexte asi nemali radšej používať.
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

172. Pán predseda Národnej rady, jedným dychom odmietnuť, že tento návrh zákona je prejavom lobizmu, a zároveň povedať, že ste sa inšpirovali alebo dokonca to okopírovali, tie rekreačné poukazy, od systému stravných lístkov, je teda dosť zvláštne, pretože práve systém stravných lístkov je veľmi známym príkladom lobizmu, keď si, keď si firmy prelobovali toto opatrenie do, do legislatívy a profitujú z toho konkrétne firmy, ktoré sa na tom, na tom nabaľujú, tak to by som ani nahlas nehovoril, že ste to takto poňali. A ak to nie je lobizmus, tak sa pýtam, prečo nechcete podporiť produkciu domáceho ovocia tým, že budú zamestnávatelia dávať zamestnancom príspevky na kúpu domáceho ovocia. Však to by malo rovnakú logiku, ako dávať príspevky na rekreáciu doma, a nie v zahraničí. Tak keď bojujeme proti zahraničným rekreáciám, prečo nechcete bojovať aj proti zahraničnému ovociu, bolo by to rovnako zmysluplné. Druhá vec, argumentovali ste tým, že chcete, aby zamestnávateľ mohol poskytnúť príspevok zamestnancom na rekreáciu, ktorý bude oslobodený od dane, a prirovnali ste to k tým 13. a 14. platom, ktoré sú oslobodené od dane a odvodov. Áno, ale tie, tie môžu poskytnúť. Vy v tom návrhu zákona píšete: „zamestnávateľ poskytne zamestnancovi“. Ako právnik iste viete, že keď je napísané v zákone „zamestnávateľ poskytne zamestnancovi“, myslí sa tým, že zamestnávateľ je povinný poskytnúť zamestnávateľovi (pozn. red.: správne „zamestnancovi“). Vy tu nevytvárate možnosť, aby zamestnávatelia poskytovali takýto príspevok a bol daňovo a odvodovo zvýhodnený, vy im prikazujete a dávate im novú povinnosť.
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

152. Pani poslankyňa Kiššová, uvažoval som, či vystúpim k tomuto návrhu zákona. Po tvojom vystúpení som si povedal, že už asi ani nemusím, lebo si povedala všetko dôležité, čo som zvažoval povedať aj ja. Ale po faktických poznámkach kolegov z SNS zase začínam mať nutkanie, že predsa len by som mal vystúpiť. Veľmi správne si povedala, že tento návrh zákona, ktorým sa má novelizovať zákon o cestovnom ruchu nie je žiadna sociálna politika, nie je to žiadna pomoc slabším, je to zmes populizmu a lobizmu. Je to zmes populizmu a lobizmu. Slovenská národná strana chce rozdávať peniaze, a nie ako obvykle, ako má vo zvyku, peniaze daňových poplatníkov, ktoré ľudia zaplatia, a rozdeľuje ich pomocou štátu, tento raz chce rozdávať peniaze zamestnávateľov, pretože chce prikázať zamestnávateľom, čo majú oni robiť so svojimi peniazmi. Čiže vy si robíte propagandu a zaplatiť to má niekto iný, zaplatiť to majú zamestnávatelia. A je to aj lobizmus. Nehovorte, že to nie je lobizmus. Vy chcete napchať peniaze do jedného konkrétneho odvetvia! Prečo nechcete, aby zamestnávatelia prispievali zamestnancom na kúpu slovenskej bryndze? Alebo prečo nechcete, aby zamestnávatelia prispievali zamestnancom na kúpu slovenského ovocia? Lebo predsa nemajú jesť toľko pomarančov a banánov, keď tu máme dobré jablká a slivky. Touto logikou si môžete zdôvodniť čokoľvek a ešte budete tvrdiť, že je to sociálna politika a pomoc chudobným, aby nemuseli jesť tie zahraničné banány zlé, ale kúpili si dobré slovenské jablká. (Potlesk.)
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

60. Ďakujem. Možno to vyriešim faktickou poznámkou a nebudem vystupovať. Ja som sa v podstate chcel len spýtať, že či tá argumentácia je primárne v rovine ochrany slabšej strany v zmluvnom vzťahu, ako je to teda všeobecne v spotrebiteľskom práve, alebo, alebo je tam ten rozmer poctivosti a nepoctivosti, ktorý zdôraznil vo svojom úvodnom vystúpení pán minister, pretože tú prvú polohu, tomu, tomu rozumiem, a môžme mať rôzne názory na to, že kde je to primerané, kde je to, kde je už prehnané, ale v poriadku, tam tá poloha, že chránime slabšiu stranu je akoby vysvetľujúca to. Len to je možno otázka na pána ministra skôr, že, že v čom je, v čom je to alebo prečo argumentoval tým rozmerom poctivosti a nepoctivosti, lebo, lebo ak zrušíme možnosť vymáhania premlčanej pohľadávky, tak sa to dotkne aj tých, tých predajcov alebo poskytovateľov služieb služieb, ktorí nie sú nijako nepoctiví, len jednoducho im, im uplynula premlčacia doba. A naopak, ak tí nepoctiví budú chcieť naďalej, naďalej používať nepoctivé praktiky, no tak akurát ich prinútime, aby skôr si uplatnili svoje práva, práva na súde. Čiže toto nie je výhrada, toto nie je kritika, len teda skôr, skôr sa pýtam, že, že či ten, ten moment ochrany slabšej strany v tomto prípade nie je predsa len silnejší ako ten moment postihovania nejakých nečestných, nečestných praktík.
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

44. Budem teda pokračovať v tej úlohe kverulanta, ktorú mi pán minister prisúdil. Ja som v žiadnom prípade nechcel hovoriť, že je to bezvýznamné alebo je to zmena k horšiemu. A teraz sa vraciam k tým pravidlám, akým sa predáva obecný alebo župný majetok, ktoré presadila vtedajšia pani poslankyňa Žitňanská, ešte dokonca s opozície. Naopak, myslím si, že je to veľmi dôležité, veľmi významne to prispelo k skvalitneniu nakladania s obecným majetkom. Áno, ľahšie sa potom poukazuje na, na to, keď sa pravidlá nedodržiavajú. Ale je tam výnimka, ktorá tam asi musí byť. A aj keď sme boli spolu vo vládnej koalícii za vlády Ivety Radičovej, tak sme hľadali, ako tú výnimku nejakým spôsobom zúžiť. Našli sme riešenie iba v tom, že, že sa, že sa tam dalo, že osobitný zreteľ musí byť zdôvodnený. Ale chcem som len poukázať na to, že je fajn nastaviť pravidlá, ale tá realita, ak je vôľa ich obchádzať, môže byť nakoniec úplne iná. A spomenul som to znova práve vzhľadom na tie híringy, ktoré sami osebe sú dobrá vec, jasné že skvalitňujú proces, proces výboru, to, to nie je sporné, len som si to neodpustil, lebo mám vo veľmi živej pamäti, škoda že tu nie momentálne páni poslanci Budaj a Grendel, s ktorými sedím v bratislavskom mestskom zastupiteľstve, kde sa takisto argumentovalo, že vedenia mestských podnikov budú vybrané v transparentných výberových konania s híringmi, zverejnením životopisov, možnosťou verejnosti do toho vstupovať, a dopadlo to tak, že to bolo aj tak vopred dohodnuté, akurát sa to tvárilo ako transparentné výberové konania. Veľmi rád sa budem mýliť, ak v tomto prípade, v prípade voľby ústavných sudcov to bude inak.
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

38. Dnes je to také prekvapivé, že nebudem celkom chváliť, ale teda áno, samozrejme, že ak sa nastaví, nastavia pravidlá a bude híring, tak je to zmena k lepšiemu, len teda to, na čo som chcel upozorniť vo faktickej minule, a nedokončil som to, a teda môžem to použiť aj teraz, lebo, lebo tiež budem reagovať. Pani ministerka, teda Žitňanská, vtedy keď bola poslankyňa, presadila v zákone o majetku obcí, že majetok predáva súťažnou metódou, dražbou, verejnou obchodnou súťažou alebo, alebo priamym prenájmom najmenej za cenu určenú znaleckým posudkom okrem nejakých výnimiek, a jednou z tých výnimiek je, sú prípady hodné osobitného zreteľa, o ktorých trojpätinovou väčšinou rozhodne zastupiteľstvo. Malo to viesť k tomu, že teda bude sa hospodárnejšie nakladať s majetkom obcí, ale, samozrejme, že mali by byť nejaké výnimky, lebo však keď na nejaké sociálne účely chcem prenajať nejaký, nejaký, nejaký, nejakú nehnuteľnosť, tak jasné, nebudem im dávať komerčné ceny alebo súťažiť o to. Problém ale je, že keď sa chce, tak sa postupuje korektne, a keď sa nechce, tak napriek takto zadefinovaným pravidlám, osobitným zreteľom je to, na čom sa zhodne zastupiteľstvo trojpätinovou väčšinou. Čiže keď máte trojpätinovú väčšinu zastupiteľstva, môžete za osobitný zreteľ vyhlásiť prakticky čokoľvek. Híringy sú fajn vec, mali sme v bratislavskom mestskom zastupiteľstve akože transparentné výberové konanie na vedenia metských podnikov za primátorovania Iva Nesrovnala, tiež tam boli híringy, tiež boli zverejnené životopisy, mali byť kandidáti preverení. Ja som sa tých híringov zúčastnil, napriek tomu nevyhrali tí, ktorí boli najlepší na tých híringoch, ale tí, na ktorých sa primátor s väčšinou zastupiteľstva dohodol, a bolo to známe vopred. A tak to môže dopadnúť aj s voľbou ústavných sudcov. Glváč, Martin, podpredseda NR SR 39. S reakciou...
34. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

22. Pani poslankyňa Žitňanská, presne to je tá otázka, či tento návrh na zmenu ústavy a potom nový zákon o Ústavnom súde je cestou alebo dáva šancu, aby sa zásadne zvýšila šanca na kvalitnejší Ústavný súd. Myslím, že ani nikto z kritikov nespochybňuje, že návrh obsahuje aj posuny smerom k lepšiemu. Spor sa vedie o tom, že či je to zásadné zvýšenie. Ja mám o tom vážne pochybnosti, že ak schválime tento návrh, urobíme dostatočne veľa pre to, aby sa zásadne zvýšila šanca na kvalitnejší ústavný, Ústavný súd. Spomínali ste tu, že sa diskutovalo o dvoch alternatívach, teda o tom, že či tam bude tá všeobecnejšia formulácia, aby ústavní sudcovia boli bezúhonní a aby boli v odbore práva všeobecne uznávanou osobnosťou, aby ich doterajší život dával záruku, že budú svoju funkciu vykonávať riadne, čestne, nezávisle a nestranne, ale aby tam boli iba nejaké formálne, formálne kritériá z hľadiska doterajšej praxe. Uznávam, že z týchto dvoch alternatív je lepšia tá, ktorá, ktorá bola vybraná. Otázne ale je, že či takto je správne položená otázka, či toto sú jediné dve alternatívy, medzi ktorými sa máme rozhodovať, či neboli aj lepšie riešenia ako tie dve, na ktoré sa sústredila pozornosť. A spomeniem tu ďalšiu, ďalšiu zmenu, ktorú, pri ktorej ste vy boli, teda rozhodovanie o nakladaní s majetkom obcí a vyšších územných celkov, kde aj vašou zásluhou, alebo teda na váš návrh sa presadilo, že sa má robiť súťažnými, súťažnými metódami, ale dala sa tam výnimka okrem prípadov hodných osobitného zreteľa, o ktorých rozhodne trojpätinovou väčšinou zastupiteľstvo, a veľmi často rozhoduje veľmi svojvoľne, obávam sa, aby to nebolo tak aj tu.
34. schôdza NR SR - 2.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

130. Ďakujem. Začnem od stredu. Pán poslanec Mizík tu hovorí, že Československá republika nebola demokratická - no toto je zvlášť bizarné tvrdenie od obhajcu fašistického Slovenského štátu na čele s Jozefom Tisom. Pán poslanec Hrnko tvrdí, že demokracia počas prvej Československej republiky tu bola iba pre Čechov, nie pre Slovákov a pre národnostné menšiny a že tento štát sa počas tých rokov dva razy dostal do kríz v dôsledku ktorých sa rozpadol. No ja som myslel, že v rokoch ’38-’39 sa Československo nerozpadlo preto, že Slováci sa chceli osamostatniť, ale preto, že Hitler tlačil na Československo a vynútil si cez Mníchov oklieštenie jeho územia a potom jeho rozpad. To snáď nebola vôľa Slovákov, to bola vôľa Adolfa Hitlera! Hovoríte, že mali by sme tu oslavovať sviatok, keď sme my sami rozhodli o sebe, a nie o nás bez nás. Máme medzištátnymi sviatkami podobný prípad, 17. november je štátnym sviatkom Slovenskej republiky, a pritom 17. novembra sa na Slovensku nič nestalo, stalo sa to v Prahe, 16. novembra boli študenti na demonštrácii v roku ’89 v Bratislave, ale napriek tomu tým symbolom je 17. november a my si pripomíname 17. november, nie 16. november. A, pán poslanec Číž... (Reakcia z pléna.) Pán poslanec Hrnko, nevykrikujte, prosím, je to nedôstojné! Pán poslanec Číž, priznám sa, že nerozumel som väčšine toho, o čom ste hovorili, vôbec ste nereagovali na moje výhrady k babráctvu toho návrhu zákona, ako bol zle pripravený. Slovné spojenia typu, že „zmieriť sa s existenciou samostatného Slovenska, „skúste neprovokovať a nedezintegrovať spoločnosť“, tak to je závan mečiarizmu.
34. schôdza NR SR - 2.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2018-09-12
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

120. Takže ešte raz, vážená pani ministerka, vážený pán predseda Národnej rady, kolegyne a kolegovia tu prítomní aj odchádzajúci po hlasovaní, dovolím si teda zosumarizovať. S kolegami predkladáme pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorým chceme dosiahnuť, aby sa štátnym sviatkom Slovenskej republiky stal 28. október... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Danko, Andrej, predseda NR SR 121. Poprosím o kľud v rokovacej sále. Dostál, Ondrej, poslanec NR SR 122. ... pretože 28. október je tým dňom, ktorý symbolizuje vznik Československa, vznik prvej Československej republiky, vznik demokratického Československa a demokratickú a humanistickú tradíciu prvej Československej republiky, ktorú si chceme uctiť a pripomenúť. Navrhujeme, aby sa 28. október stal štandardným štátnym sviatkom teda natrvalo, nie iba na jeden deň. Tento rok pripadá 28. október na nedeľu, takže nebude treba kvôli tomu vyhlasovať osobitné, osobitné voľno. Navrhujeme nahradiť medzi štátnymi sviatkami Deň ústavy, čiže prvý, 1. september, ktorý by sa mal podľa nášho návrhu stať pamätným dňom a, naopak, 28. október by sa mal preradiť z, zo, z pamätných dní medzi štátne sviatky. Zopakujem aj to, že vládny návrh bol zle pripravený. A nie je to náhoda, že je zle pripravený a že sa musí jednobodový návrh zákona meniť tak, že sa zmení celý ten jeden bod. To babráctvo nie je ani tak dôsledok nekompetentnosti, je skôr dôsledok toho, ako vládna koalícia a vláda pristupuje k legislatívnemu procesu. K tomu návrhu zákona nebolo riadne medzirezortné pripomienkové konanie, k tomu návrhu zákona v podstate nebolo žiadne medzirezortné pripomienkové konanie, nerokovala o ňom ani legislatívna rada vlády. Proste vláda si povedala, spomenula si, že máme tu 100. výročie vzniku Československa, čo by sme spravili, dobre, dajme, dajme Martinskú deklaráciu ako jednorazový štátny sviatok, napíšte niečo, niekto to napísal a napísal to zle. Takže aj vy si to musíte opraviť, keď budete schvaľovať ten svoj pôvodný návrh. A dovoľte, aby som na záver prečítal znenie toho pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu v zmysle rokovacieho poriadku. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Ondreja Dostála, Petra Osuského, Zuzany Zimenovej, Martina Klusa a Viery Dubačovej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov (tlač 998). V čl. I sa na začiatok vkladajú nové body 1 až 3, ktoré znejú: 1. V § 1 písmeno d) znie: „d) 28. október - Deň vzniku samostatného česko-slovenského štátu,“. 2. V § 3 sa za písmeno j) vkladá nové písmeno k), ktoré znie: „k) 1. september - Deň Ústavy Slovenskej republiky,“. Doterajšie písmená k) až t) sa označujú ako písmená l) až u). 3. „V § 3 sa vypúšťa písmeno p).“ Doterajšie písmená r) až u) sa označujú ako písmená p) až t). A doterajší text čl. 1 sa primerane prečísluje. Ďakujem vám za pozornosť.
34. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-09-11
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

43. Ďakujem obom kolegom za reakcie a je v tom zhoda teda, že nejde tu o diskusiu o vecnej stránke vráteného návrhu zákona, o tom treba, samozrejme, tiež diskutovať, ale ide o diskusiu o tom, akým spôsobom sa schvaľujú zákony, ako sa porušujú pravidlá, ktoré sú explicitne napísané napríklad v zákone o rokovacom poriadku, akým spôsobom sa porušujú pravidlá, ktoré teoreticky uznáva aj vládna väčšina, uznáva aj vláda, ale v praxi ich nedodržuje. A nie je to iba nejaký problém akademický, že máme niečo napísané a teraz, teraz nedodržíme nejakú lehotu. To sa odráža aj na kvalite zákonov. Ak sa nedodržiavajú pravidlá, ak sa obchádza diskusia, tak tie zákony potom logicky sú menej kvalitné, schvaľujú sa nepodarky a schvaľujú sa veci, ktoré by normálnou diskusiou neprešli, lebo jednoducho v dlhšej diskusii, v normálnej diskusii, ktorú predpokladá legislatívny proces napríklad počas medzirezortného pripomienkového konania, by neobstáli. Nedeje sa to iba zákonoch, ktoré sa týkajú školstva, ale samozrejme, že aj. Pokiaľ ide o otázku pána poslanca Sopka, či by sme sa nemali obrátiť na Ústavný súd, tak obávam sa, že jedna z vecí, ktorú máme na Slovensku inú ako v Českej republike, je aj Ústavný súd. Neviem si veľmi predstaviť, že by Ústavný súd Slovenskej republiky v súčasnom zložení, alebo obávam sa, v tom zložení, ktoré vzíde z najbližšieho doplnenia, bol schopný dať taký výrok, ako dal český Ústavný súd o neústavnosti prílepkov.
33. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2018-06-21
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

128. Pani poslankyňa Grausová, máte to trochu popletené. To je naopak prejav konzistentnosti predkladateľov. Sovietski okupanti sem v roku 1968 prišli, aby tu udržiavali režim, ktorý bol založený na neslobode, na potláčaní základných práv a slobôd, režim, ktorý bol nedemokratický, ktorý bol diktatúrou. Členstvo v Severoatlantickej aliancii je práve naopak zárukou našej slobody a bezpečnosti. V NATO sme dobrovoľne, pobaltské krajiny a Poľsko súhlasia s tým, aby na ich území boli vojská alebo vojaci ich spojencov, pretože to vnímajú ako garanciu alebo podporu pre svoju slobodu a nezávislosť. My sme sem nikto sovietskych okupantov okrem Biľaka a možno pár ďalších komunistov, ktorí sa k tomu hanbili priznať, prizvať nevolali, čiže je to práve naopak. Odmietať sovietsku okupáciu z roku 1968 a byť za členstvo v Severoatlantickej aliancii dnes a za plnenie si našich záväzkov voči našim spojencom je úplne konzistentný, prirodzený a správny postoj.
33. schôdza NR SR - 7.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-06-20
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

10. Pán poslanec Klus pekne zhrnul to, ako je situácia ohľadom možnosti voľby zo zahraničia v iných najmä európskych krajinách, až som ľutoval, že náš rokovací poriadok zakazuje používať vizuálne pomôcky, pretože existujú aj pekne graficky spracované prehľady o tom, akou formou je v ktorej krajine možné voliť zo zahraničia, kde poštou, kde na veľvyslanectvách, kde elektronicky. A naozaj je Slovensko úplne na chvoste a ozývajú sa naši občania žijúci v zahraničí, že chcú mať širšie možnosti uplatňovať svoje volebné právo, pretože ide predovšetkým o nich, nejde o to, že politické strany majú voličov v zahraničí a teda chcú získať viac hlasov, lebo to v konečnom dôsledku, keď všetky strany tam získajú viac hlasov, tak na celkovom pomere síl to nemusí dramaticky nič zmeniť, ale dôležité je, že občanom Slovenskej republiky, ktorí buď trvale žijú v zahraničí, alebo prechodne žijú v zahraničí, alebo dokonca sa iba krátkodobo nachádzajú v zahraničí, lebo je v dnešnej dobe množstvo ľudí, ktorí pendlujú a každý týždeň sú polovicu týždňa na Slovensku a polovicu týždňa niekde v zahraničí, že všetkým týmto našim spoluobčanom umožníme, aby využili jedno zo základných politických práv a volili. Existuje iniciatíva Srdcom doma, ktorá sa dožaduje možnosti voľby zo zahraničia, síce sa to týka voľby poštou, čiže je to iný spôsob, ako je obsiahnutý v tomto návrhu, ale toto je druhotné. O tých technikáliách sa môžeme baviť a jedna navzájom nevylučuje, nevylučuje druhú. Takže dúfam, že aspoň jeden z tých návrhov, ktoré sú teraz v prvom čítaní, sa dostane do druhého čítania a budeme mať možnosť nejakú z tých možností uplatniť.
33. schôdza NR SR - 7.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2018-06-20
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

36. Pán poslanec Šuca, ďakujem za reakciu. Ja nie vždy za každú cenu kopem, či už do pánov Fica, Kaliňáka a už vôbec nie do polície. Súhlasím s tým, že policajti majú cítiť podporu aj štátnych predstaviteľov, aj verejnosti v situácii, keď postupujú v súlade so zákonom. To, na čo upozorňuje správa verejnej ochrankyne práv, opakovane upozorňuje, že ten zákrok nebol robený primerane. To nie je môj názor, to vyplýva zo správy verejnej ochrankyne práv. A tak ako máme žiadať, aby občania dodržiavali zákon, ako máme podporovať políciu v tom, keď vynucuje, že sa má dodržiavať zákon, tak musíme trvať na tom, že aj polícia musí postupovať v súlade so zákonom. Aj polícia musí rešpektovať základné práva a slobody a polícia nesmie byť zneužívaná, teraz si odpustím nejaké kopnutie na to, že na nevyšetrovanie politických a korupčných káuz, polícia nesmie byť zneužívaná na zásahy, ktoré nezodpovedajú zákonu, ktorými dochádza k porušovaniu základných práv a slobôd, ako sa to podľa mojich vedomostí a môjho hlbokého presvedčenia udialo v osade na ulici Budulovská v Moldave nad Bodvou. Ako sa to dialo v prípade Hedvigy Malinovej. Ďakujem.