AlexejDobrolubov/national_council_slovak_2010 huggingface dataset:
51. schôdza NR SR - 7.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-12-02
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

231. Ďakujem pekne za slovo. Pán minister, toto nemôžeš rozprávať. Verejné zdroje sú o efektívnosti, nemôže štát dať na človeka 500 euro, poukaz v hodnote 500 euro a ten človek má z neho reálne teda len 400, lebo ho za 400 predal. Tak už pri tejto logike mal dať štát zaňho 400 euro, lebo to je efektívnejšia hodnota. Fakt to takto nejde. Ďalšia vec. Spomínal si 12 700 euro ako spoločenskú hodnotu jedného nezaočkovaného človeka. No veď ale dnes čítam údaje a spomínal to tu, čítam údaje z ministerstva zdravotníctva, priemerná hodnota liečby jedného človeka a použijem tú najvyššiu hodnotu, ktorá tu je od 90 rokov do 99 rokov nezaočkovaného, je 1 328. Tak prosím, ako vzniklo tých 12 700? Ešte raz. Priemerná liečba jedného 99-ročného človeka stojí 1 328. Je to veľa, chápem, ale nie je to 12 000. Plus ďalšia vec. Ľudia zomierajú aj na iné choroby. Naši seniori, či sú to kardio, onko, gastro. Ona tá smrť je rovnako smutná, či zomrel na covid, alebo či zomrel na takúto inú chorobu. A súhlasím, áno, prevencia pomáha. A nemali by sme teda touto logikou platiť aj za preventívne prehliadky? Veď tiež chránia hodnoty aj ľudský život. A chránia aj teda finančné hodnoty, lebo tá liečba by mohla byť potom lacnejšia. Takže toto tiež dávať na toto pozor. Vlastne všetko. Ďakujem pekne.
51. schôdza NR SR - 7.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-12-02
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

217. Ďakujem pekne za slovo. Nemáme tu pána predsedu, ale tiež oslovujem jeho. No chcem upozorniť, že keď teda takto handlujeme, ako na trhu, pol miliardy sem, pol miliardy tam, prihodíme ešte ďalších 110 mil., prosím, aby sme vnímali, že nie sme v bode nula. Deficit verejných financií v tomto roku bude cca 6,5 mil. eur, už máme naplánovaný pre budúci rok ďalších 5,2 mil.eur. My dnes nevyrábame nové peniaze, my priraďujeme peniaze, ktorých je jasné, konečné množstvo, ktorých je málo. A je veľká šanca, že tieto peniaze, ktoré v rozpočte, teda inak nie sú naplánované ani v tohtoročnom a ani v budúcoročnom, budú chýbať niekde inde. Niekde, kde mali a mohli tiež slúžiť aj seniorom. A mám, mám čas, hej? Mám aj jeden príklad, keď si zoberieme školy a nemocnice, aby sme vykryli celý ich nárast spotreby elektrickej energie v zmysle vyšších cien, tak by stačilo 30 mil. euro, ale tých 30 mil. euro bude treba. Čiže fakt musíme veľmi opatrne rozmýšľať. Sú to verejné zdroje a vždy treba dávať pozor na to, aby to každé euro bolo využité čo najefektívnejšie, ako sa dá. Ďakujem.
51. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2021-11-30
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

34. Pán predsedajúci, ďakujem pekne za slovo. Pani riaditeľka, ja sa len chcem spýtať, ste spomínali, teda jedným z tých pilierov je to súdne lekárstvo. Myslím, že vnímame, áno, že sa podarilo v tom urobiť poriadok, len keby ste ešte mohli povedať vlastne, že ako je to tiež, aj ako ste spomínali ohľadne personálu, ako sa to stíha, aké sú špeciálne teraz, bohužiaľ, v týchto časoch, keď teda je nadmerných úmrtí, teda viac než bežne, že ako sa to stíha a ako ste personálne teda dimenzovaní aj v tejto oblasti. Ďakujem pekne.
51. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2021-11-30
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

20. Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Pán riaditeľ, ďakujem pekne za vystúpenie. Aj z tohto vystúpenia bolo vidieť, a som veľmi rád, že ste poukázali na to, ako ťažký tento rok bol a ako veľa toho Sociálna poisťovňa zvládla. Špeciálne aj to, a ja to dovolím si teda ešte raz prízvukovať, že vianočné, alebo teda volajme 13. dôchodky, pre tento rok boli, myslím, že dodnes už vyplatené drvivej väčšine a myslím si, že asi už úplne všetkým dôchodcom, takže aj toto je fajn, že to majú načas, presne v tom období, keď aj dôchodci teda potrebujú tie peniažky. Takže aj toto je ukážka, že teda tá práca funguje. A chcem teda ešte raz poďakovať a som rád, že je vidieť, že aj v týchto ťažkých rokoch, keď sa skutočne robí koncepčne, že sú vidieť tie výsledky a veľa zdaru takto aj pre budúci rok, nech sa darí. Ďakujem pekne.
51. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2021-11-30
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

14. Ďakujem pekne. Ďakujem pekne za oba príspevky. Začnem od konca. Verím, že, úplne súhlasím s pánom poslancom Muňkom. Verím, že som to aj v mojom vystúpení dostatočne zdôraznil, že fakt patrí veľká vďaka riaditeľovi, manažmentu a kompletne všetkým zamestnancom, pretože to, čo zvládli v tomto roku, je fakt obdivuhodné a v tých podmienkach. Tuto sa vlastne presuniem už aj k odpovedi pánovi kolegovi Sujovi. No čo sa týka trinástych dôchodkov, možno neviete, už boli vyplatené pre tento rok. Boli vyplatené v najvyššej výške, v akej kedy bol teda vianočný dôchodok vyplatený a už aj to ukazuje, že už je vyplatený, že teda si robia, robí Sociálna poisťovňa svoju prácu dobre. No čo sa týka prázdnej špajze, tu asi ste si všimli, že strana SaS nie je zástancom 500-eurových poukazov. Obávam sa, že to nesplní ani jedno z tých legitímnych cieľov, ktoré sú. Nepomôže to v krátkodobom horizonte ani tým prevádzkam, pretože to sa nedá tak rýchlo zorganizovať a nepomôže to ani samotnej motivácii, pretože ak niekomu sľúbite poukaz, ktorý reálne dostane v budúcom roku v lete, no. A ďalšia vec je, samozrejme, a to tiež musím povedať, že veď vieme, aký ťažký zápas prebieha o aspoň nejaké zvýšenie platov napríklad učiteľov alebo aj zdravotníkov a doteraz tie odpovede aj my sme počúvali, že nie je. No zrazu asi je. Tak uvidíme, čaká nás to tuná v parlamentne, uvidíme, čo s tým bude, aká debata. Ďakujem pekne.
48. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-27
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

126. Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Zápisnica o výsledku verejného hlasovania o návrhu na voľbu člena Správnej rady Tlačovej agentúry Slovenskej republiky v oblasti žurnalistiky, ktoré sa konalo dňa 27. októbra 2021. Na verejné hlasovanie o návrhu na voľbu člena Správnej rady Tlačovej agentúry Slovenskej republiky v oblasti žurnalistiky bolo vydaných a poslanci si osobne prevzali 121 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 121 poslancov. Po vykonaní verejného hlasovania overovatelia Národnej rady Slovenskej republiky spočítali hlasy a zistili, že vo verejnom hlasovaní o návrhu na voľbu člena Správnej rady Tlačovej agentúry Slovenskej republiky v oblasti žurnalistiky 1 poslanec neodovzdal hlasovací lístok. Zo 120 odovzdaných hlasovacích lístkov bolo 13 neplatných a 107 platných. Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že – za Jozefa Bednára hlasovalo za 63 poslancov, proti 11, zdržalo sa hlasovania 33, – za pána Petra Nedavašku hlasovalo za 0, proti 32, zdržalo sa 75 poslancov, – za pána Michala Petrušku hlasovalo za 44 poslancov, proti 19 a zdržalo sa 44 poslancov, – za pána Marka Řehůřka hlasovalo za 0, proti 32, zdržalo sa 75 poslancov. Na voľbu člena Správnej rady Tlačovej agentúry Slovenskej republiky je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Overovatelia konštatujú, že vo verejnom hlasovaní bol za člena Správnej rady Tlačovej agentúry Slovenskej republiky v oblasti žurnalistiky zvolený pán Jozef Bednár. Overovatelia ma zároveň poverili oznámiť výsledok hlasovania Národnej rade Slovenskej republiky. Pán predseda, ďakujem, skončil som.
48. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-26
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

26. Pán predseda, ďakujem pekne za slovo. Pán podpredseda Blanár, spomínali ste solárne elektrárne. No neviem, asi ste tu nesedeli, tak zopakujem, čo pán minister povedal, za vašej vlády sa nastavili tieto vysoko neefektívne pravidlá, za vašej vlády sa počas jedného víkendu rozchytali všetky licencie a získali ich len tí správni, ktorí vedeli, ktorý víkend to bude. A potom, samozrejme, už s papierom v rukách sa za vlády Ivety Radičovej postupne tie elektrárne stavali, a teda pripájal sa výkon. Zároveň ale počas vlády Ivety Radičovej sa podarilo obmedziť ten podporovaný výkon, a teda čiastočne sa aj znížila TPS-ka. Aj to tu pán minister spomínal vo svojom vystúpení. Potom to zase x-rokov fungovalo za vašich vlád. Stačí sa spýtať pána Brhela napríklad. No a po nástupe pána ministra Richarda Sulíka okamžite toto začal riešiť. Tiež či už spomínaný repowering, ďalšie opatrenia, znižovanie historického dlhu. Takže všetko to tu bolo vymenované. Ďakujem pekne.
48. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-26
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

16. Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Pán kolega Kamenický, spomínali ste vysoké rozpočtové deficity našej vlády, no ja vám skúsim pripomenúť. V roku 2009 počas predchádzajúcej krízy bol deficit 8,1 % hrubého domáceho produktu, v roku 2010 7,5 %. Ale tak to je. V krízach deficity a dlhy rastú a sú v podstate prejavom pomoci vlády a proticyklickému efektu a pôsobeniu vlády, ale skutočná úspešnosť vlády sa meria schopnosťou znižovať dlhy v dobrých časoch, tak ako aj kolega teraz pred chvíľkou povedal, Tomáš Lehotský. Vy ste dokázali dobré časy prejesť a ukradnúť. Ďalej ste sa venovali bankám. Áno, sú chrbtovou kosťou ekonomiky, to som veľmi rád, že sa zhodneme, ale hovoríte o zisku celého odvetvia. My máme dvadsať bánk. Tú sumu musíte pozrieť, ako sa každá jedna banka vyvíja, a tak uvidíme realitu, či tie ich zisky sú nejaké veľmi vysoké. Čo sa týka bankového odvodu. Ja to porovnám s tarifou za prevádzku systému. Teraz sa ju snažíme znížiť preto, aby sa znížila aj cena, celková cena elektrickej energie. No a vy by ste opačne chceli banky zaťažiť bankovým odvodom. A čo sa stane? Znížia sa nejaké ceny? Nie, práve naopak. Banky si tento svoj dodatočný náklad prenesú do zvýšenia poplatkov a cien svojich služieb, ceny stúpnu a budú ich musieť zaplatiť občania a najviac presne tí bežní občania, ktorých ste na začiatku tohto chceli chrániť. Ďakujem pekne.
40. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-05
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

150. Pán predseda, ďakujem za slovo. Pán kolega, ja skúsim tým listom, teda čo ste čítali. Tak ak tá pani nechce pracovať v nedeľu, prečo si teda nenájde inú prácu? Nebude náhodou tá odpoveď, že si inú prácu nevie nájsť? No ale ak zakážeme pracovať v nedeľu, tak sa jej práve presne to môže stať, že o tú prácu príde, a už síce nebude frflať na to, že musí pracovať v nedeľu, ale nebude pracovať vôbec. Ďalšia vec. Ani ísť v nedeľu na turistiku nie je nevyhnutné, dokonca ani nie je nevyhnutné, aby vám na tej turistike niekto urobil kávu, čaj alebo, ja neviem, nejaký obed, ale ak je, ak niečo nie je nevyhnutné, to v žiadnom prípade nemôže byť argumentom na nejaký zákaz, že zakážme to, čo je nevyhnutné. Kde to skončí? A ešte pár čísel, aby sme teda možnože pozerali nejaký iný prieskum, ale teda ja tu mám aj Eurostat. Každopádne teraz aktuálne 16,3 % občanov Slovenska teda pacuje v nedeľu, nie 21, ako ste povedali, 21 sme naposledy mali, ja neviem, niekedy okolo roku možno 2010, potom to teda začalo klesať a dnes máme tých 16,3. Čiže kľudne sa dá povedať, že možno tie 4 - 4,5 %, ktoré, ktorí nechceli pracovať v tú nedeľu, si svoj problém už vyriešili. Jednoducho v nedeľu, v nedeľu nepracujú. No a spomínali ste krajiny, ja to zopakujem: Grécko, Fínsko, Malta, Veľká Británia, Španielsko, Írsko, Holandsko, to sú všetko krajiny, ktoré majú vyšší podiel práce v nedeľu ako Slovensko. Ani jedna z nich nie je zaostalá, a teda treba si, zasa pozrime si tie čísla. Spomínali ste, že Fínsko teda má menej nedeľnej práce aj, aj myslím aj tú Veľkú Britániu, čo... takže nie ono je to, je to proste takto, opačne. Ďakujem pekne.
40. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-05
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

138. Ďakujem pekne. Ja začnem asi pánom kolegom Kuffom. No dobre, no tak bola teda nezamestnanosť cca 5 %, tak stúpla, to sa v krízach stáva, teraz je teda nejakých 7,2. No ale zároveň teda hlásim, že teda všetkými opatreniami, teda nech stúpla o nejakých povedzme 1,9 - 2 %, no ale toto jedno opatrenie, keby proste fakt prišlo o prácu tých cca 40-tisíc ľudí, no tak ju, pán Kuffa, jedným rozhodnutím, jedným stlačením tlačítka tú nezamestnanosť vytlačíte o ďalšieho 1,5 % hore, no takže asi na nejakých 8,7, hej. Nehovorím, že sa to musí tak presne stať, ale jednoducho nejaký a výrazný nárast by tam bol. To je jedna vec. Ešte raz, ľuďom ste nepomohli, ľuďom ste zobrali aj príplatky nedeľné aj nedeľnú prácu a celú prácu. Ďalšia vec, tí brigádnici, no tak ako zakážete im pracovať, budú spokojnejší? Veď teda ten študent asi, samozrejme, tiež pracuje, lebo chce peniaze, ale teda mu zoberiete tú možnosť pracovať. Hej? To nie je, fakt nie je dobré. Proste neberme slobodu ľuďom tam, kde... kde proste si to vedia zvládnuť. Nedávajme pravidlá tam, kde to vyrieši trh. Proste fakt toto je vec, ktorú netreba, netreba riešiť. A ešte chcem poďakovať kolegovi Dostálovi a kolegovi Kazdovi teda za ich, ich faktické, špeciálne od Rada Kazdu, to bola faktická, ktorá dala viacero odpovedí na, na tie otázky vlastne, ktoré tu padali vo faktických. Dajme ľuďom možnosť sa rozhodovať. Nestarajme sa do toho, ako trávia aj ich voľný čas, keď sa teda na to pozerám z tej druhej strany. Ďakujem.
40. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-05
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

122. Ďakujem za slovo, pán predseda. Pán kolega Kuffa, ja ďakujem za vaše vystúpenie, a teda mám pár otázok, a keby ste mohli, poprosil by som, odpovedať. Ako budete vnímať, ak kvôli zákazu nedeľného predaja prídu ľudia o prácu? Ďalšia otázka. Prečo vlastne zmenšujete osobnú slobodu ľudí, ktorým zakazujete v nedeľu pracovať? Aj keď chcú, im to neumožňujete. Ďalšia otázka, to isté. Prečo obmedzujete slobodu podnikateľov podnikať a pracovať? A potom je posledná otázka. Prečo tiež zmenšujete osobnú slobodu ľudí, ktorí chcú ísť cez víkend v nedeľu do obchodu a chcú povedzme tráviť svoj voľný čas nakupovaním alebo proste potrebujú? Poprosil by som odpoveď. Ďakujem pekne.
40. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-05
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

108. Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Kolega Ondrej Dostál, veľmi pekne ďakujem za vysvetľujúci a detailný prejav. Ja sa dovolím ešte dotknúť jednej myšlienky, trošku ešte rozviesť. Zamestnanci maloobchodu skutočne netvoria väčšinu tých ľudí, ktorí pracujú cez víkendy. Je to asi 30 % ľudí zo všetkých, ktorí musia v nedeľu pracovať, čiže približne 47-tisíc ľudí, teda ktorí pracujú v nedeľu. Treba si uvedomiť, že títo ľudia, samozrejme, nepracujú každú nedeľu v mesiaci. A tiež si treba uvedomiť, že to nefunguje tak, ako sa tu snažíme vysvetľovať, že, že robia 6 dní v týždni a ešte aj v tú nedeľu. Podiel ľudí, ktorí pracujú v nedeľu, je, na Slovensku skutočne klesá, dlhé roky to bolo okolo 20 %. V roku 2015 to začalo klesať a teraz v aktuálnej situácii je to okolo 16,3. Čo sa týka Európskej únie, patríme teda medzi krajiny s vyšším podielom nedeľnej práce. Priemer EÚ je 14,2. Ale teda väčší podiel pracujúcich v nedeľu ako, ako my má napríklad Grécko, Fínsko, Malta, Veľká Británia, Španielsko, Írsko a Holandsko. Čiže v tomto riešime niečo, čo je úplne štandardné. Ale iné ešte stihnem. Máme 7,2-percentnú nezamestnanosť, špeciálne sú to ľudia, teda ktorí sa aj ťažšie zamestnávajú kvôli svojej kvalifikácii. To sú práve tie miesta v maloobchode a ja si myslím, že my by sme sa mali starať o to, aby ľudia mali kde pracovať, nie robiť všetko preto, aby zrazu im to pracovné miesto zmizlo. A keď ľudia proste budú mať možnosť pracovať o to, aby svoj voľný čas strávili tak, ako chcú, či v prírode, alebo oddychom, alebo športom, si zabezpečia sami, hlavne aby mali dostatočné prostriedky na život, to znamená mali možnosť pracovať. O to sa, prosím, snažme všetci tu, aby ľudia mali možnosť, mali kde.
40. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2021-10-05
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

96. Pán predsedajúci, ďakujem pekne za slovo. Nerozumiem, prečo zákon za zákonom stále len teda máme nejak pocit, že vieme rozhodovať za ľudí, a tak niečo im prikážme, niečo im zakážme a my to vlastne vieme lepšie jak oni, veď nikde nie je napísané, že niekto musí ísť v nedeľu do obchodu, keď nechce. No má tú možnosť, a keď chce pôjde, keď nemá, nepôjde do obchodu a toto, nato netreba zakazovať. Vnímam, že povedzme sú nejaké teda špeciálne nedele, jasné, ale aby, aby proste 54 dní v roku sa nedalo ísť do obchodu, to potom prináša ďalšie ešte veci, že čo zakážete. Veľké predajne, menšie predajne, alebo teda keď chcete podporovať ten turizmus, budú aj, aj tam, keď bude nejaký obchod zatvorený, proste celé je to také, toto je fakt dobrý, dobrý priestor nechať na ľudí. Ľudia nie sú hlúpi, každý sa vie rozhodnúť a vie si zariadiť svoj život podľa svojich predstáv. Niekto možno neslávi nedeľu, niekto slávi sobotu alebo nejaký iný deň v týždni. A potom také, že tak ideme podporovať turizmus. Výborná myšlienka, ale nezačnime ho podporovať zákazom nedeľného predaja. To nemusí spolu súvisieť. Ďakujem pekne.
40. schôdza NR SR - 11.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2021-10-05
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

28. Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán predseda Rozpočtovej rady, dovoľ, vážené kolegynky, kolegovia, dovoľte mi, prosím, ako určenému spravodajcovi výboru predniesť správu výboru pre financie a rozpočet o výsledku prerokovania Správy o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti za rok 2020. Správu pridelil predseda Národnej rady svojím rozhodnutím č. 707 zo dňa 6. septembra 2021 na prerokovanie výboru pre financie a rozpočet. Ako gestorský výbor určil Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet. A dovoľte mi teda prezentovať výsledky rokovania vo výbore. Výbor prerokoval správu a prijal k nej uznesenie č. 228 zo dňa 21. septembra 2021. Uvedený výbor predloženú správu zároveň zobral na vedomie a odporučil Národnej rade správu zobrať na vedomie. Zo strany, zo strany výboru ani poslancov neboli preložené žiadne stanoviská ani pripomienky. Gestorský výbor schválil uvedenú správu uznesením č. 229 zo dňa 21. septembra 2021. Zároveň ma výbor určil za spravodajcu výboru a poveril ma predniesť správu na schôdzi Národnej rady a po druhé navrhnúť Národnej rade postup pri hlasovaní. Gestorský výbor zároveň odporučil Národnej rade podľa § 26 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku vysloviť súhlas, aby predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Ján Tóth správu predniesol a mohol vystúpiť v rozprave na schôdzi Národnej rady. Návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky je prílohou tejto správy. Pán predsedajúci, ďakujem, skončil som. Prosím, otvorte rozpravu.
40. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2021-09-24
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

42. Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Už len chvíľočku, tiež nech šetríme čas, ale ešte tu boli nejaké otázky, ktoré neboli zodpovedané. Jedna taká akoby drobnosť, okej, keď stojí rožok osem centov, je to zaokrúhlene na tých desať centov. No možno je potom ekonomické správanie sa teda chudobného človeka, že teda možno je tam drahší rožok, ktorý stojí dvanásť centov, no ten dostane za desať. Hej? Tak v podstate možno za tých istých desať centov bude mať väčší rožok. Ale to je akoby drobnosť. Hej? Že ono sa na to treba vždy pozerať z dvoch strán. To je matematické zaokrúhľovanie. Áno, niektoré čísla sa zaokrúhľujú hore, niektoré dole proste. Čiže práve v tom je tá neutrálnosť samotného tohto opatrenia, že tá pravdepodobnosť hovorí, že môže to ísť hore-dole to zaokrúhlenie. Ale jednu dôležitejšiu vec, myslím, že pán poslanec Kuffa sa pýtal, že či to euro stráca hodnotu. No takto, euro ako fyzická mena vzniklo, možno ma kolegovci opravia, v roku 2002, to znamená, že budeme oslavovať nejakých 20 rokov fungovania eura v Európe, nie u nás, hej, u nás bolo v 2009, dúfam, že hovorím správne. No jedným zo základných úloh Európskej centrálnej banky je udržiavanie cenovej stability. Hej? Boj proti inflácii, ale základný cieľ nie je nula, ale dve percentá. Hej? A to znamená, že vlastne každým rokom nejaká inflácia je, niekedy je menej, niekedy vie byť viacej. Čiže áno, s plynúcim časom peniaze, všetky na svete, trošku tú hodnotu strácajú. To znamená, ten jeden cent v roku 2002 mal jednoznačne vyššiu a zmysluplnú hodnotu, než ju má dnes. To sú, môžeme to nazvať, ja neviem, nejaké zákonitosti. Jednoducho je to tak. Hej? No druhá vec je tá, že už keď tú infláciu spomíname, áno, tie ceny rastú a obávam sa, že aj rásť budú, aj v ďalšom najbližšom období. Inflácia pre tento rok v tomto momente je medziročná 3,8 alebo 3,7. Do konca roka je možné, že bude až päť. To nie je len slovenský problém, ale celoeurópsky. A prosím, tu treba jednoznačne povedať, že z dôvodu zaokrúhľovania, odstránenia, prestania používania mincí 1- a 2-centových, tie nárasty nie sú. Ak chceme bojovať proti niečomu a, samozrejme, je to, je to zlé, keď tie ceny takto výrazne rastú a rastú, to ako je jasné, tak vlastne musíme, ako by som to povedal, základ správneho riešenia je, že musíme definovať, čo ho spôsobuje. Čiže tu si treba jasne povedať, že toto zaokrúhľovanie nespôsobí a nespôsobuje nejaký rast cien. Tie dôvody sú iné a keď chceme proti tomu bojovať, musíme riešiť tie iné dôvody. Nie toto zaokrúhľovanie. To je všetko. Ďakujem pekne.
40. schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2021-09-24
Poslanec: Viskupič, Marián (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

30. Ďakujem pekne za slovo. Pán kolega, ďakujem za vaše vystúpenie, úplne súhlasím. Treba sa pozrieť na to. Pýtame sa, prečo by mali obchodníci zdražovať? No väčšinou obchodníci zdražujú vtedy, ak im rastú náklady. Ale ak, a presne tak to je, ako to pán Suja povedal, ak mňa stojí výmena tisíc centoviek viac ako tisíc centov, tak proste veď to sú len ďalšie náklady. Ak to zrušíme, tak vlastne paradoxne ten obchodník z tohto dôvodu nemá žiadny dôvod, aby zvyšoval ceny, veď jemu náklady klesli. Takisto aj tie banky. Ony s tým majú náklady, frfleme, že banky majú vysoké poplatky, no majú, verme, že teda pokrývajú tie reálne náklady, ale ak aj nepokrývajú, že sú zbytočne vysoké, no odstránime ten poplatok práve tým, že sa nebudú používať. Raz keď nebude treba vracať 1-, 2-centové mince, nebude si môcť za ne tá banka účtovať. Čiže my ideme presne to, čo by sme mali vlastne robiť, zjednodušovať život ľuďom, zjednodušovať život živnostníkom a vlastne znižovať ich náklady, a to je, keď už nepoviem, že to bude výsledok, že sa budú ceny znižovať, no minimálne takto znížime trošku tlak na zvyšovanie cien. Aj to má, aj to má svoj význam. Ďakujem pekne.