7. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2012-09-18
Poslanec: Záhumenský, Marian (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán minister, ctené kolegyne, kolegovia, nedá mi nezareagovať na vystúpenie ako pána Chrena, tak pána Simona, ktoré odzneli tu v sále k tomuto zákonu. A začnem tiež takou tou vašou analytikou, pán poslanec Chren. Vaša analytika ohľadne prepadu výroby a spôsobenia a vyhodnotenia, že kvôli čomu vlastne prepad výroby nastal a prečo teda je menej potravín na pultoch a tak ďalej, asi je presne robená tou istou metodikou, akou robili v jednom výskumnom ústave, keď skúmali blchu. A tejto blche amputovali nohy. A postupne jej amputovali jednu nohu, povedali jej, aby skočila. A blcha skočila. A takto pokračovali, amputovali jej všetky nohy a vždy blcha skočila. A až keď jej amputovali poslednú nohu, tak jej povedali, aby skočila. A blcha neskočila. A záver napísali do správy, keď blcha nemá nohy, tak nepočuje. Tak takýmto spôsobom ste asi analyzovali prepad výroby a celý ten dopad na predaj slovenských potravín na pultoch. Potom sa nečudujem vášmu vnímaniu sveta. Ale pár poznámok k tomu vášmu vystúpeniu. Donekonečna opakujete, že zákon je tu 10 rokov a že vlastne nie je účinný. Celé to vaše vystúpenie sa nieslo v duchu filozofie, stokrát opakovaná lož sa stáva pravdou. Áno, je pravda, že zákon tu bol v rôznych podobách a dokonca že ten prvý zákon, ktorý bol prijatý v Dzurindovej vláde, a pán kolega Faič povedal to všetko aj pri vtedajšej vláde, vlastne hlasoval za ten zákon, bol napádaný Európskou komisiou práve vďaka tomu, že v tomto zákone bol definovaný podiel slovenských potravín. Toto vyhodnotili, že je to v rozpore s európskou legislatívou. A kvôli tomuto jednému bodu bol ten zákon napádaný Európskou komisiou. A preto tento jeden bod musel z toho zákona odísť. Ale keď ten bod odtiaľto odišiel, tak sa implantovali do tohto zákona impotentné ustanovenia, ktoré ten zákon spravili impotentným, nevykonateľným, ktorý bol jednoducho neschopný akokoľvek preukázať nejakú silu, aby zamedzil zneužívaniu dominantného postavenia obchodných reťazcov. Čiže toto je celá pravda o tej genéze. Až zákon č. 140/2010 Z. z. sa stal vykonateľný. Bol zrozumiteľný, bol transparentný, ale, samozrejmá vec, bohužiaľ, nebolo mu umožnené, aby aspoň jeden deň mohol pôsobiť v praxi, lebo keďže bol v marci 2010 prijatý a bolo tam ustanovenie, že do septembra je tam prechodné obdobie, aby uspôsobili zmluvy v súlade so zákonom, ste už po voľbách okamžite ohlasovali, že tento zákon zrušíte. Čiže nikdy tie zákony neboli účinné a neboli tak pripravené ako tento, ktorý je navrhovaný. A ja si dovolím povedať, že tento zákon ak bude schválený v tej podobe s malými obmenami možno v druhom čítaní, tak prinesie svoje ovocie a že budeme môcť potom konštatovať aj rast domácich potravín na domácom pulte, ale, pochopiteľne, bude treba veľa urobiť aj pre produkciu domácich potravín, ktorú ste aj vďaka vašim vládam zlikvidovali. Nedá mi nespomenúť aj to, keď v prvej Dzurindovej vláde vláda pripravovala nejaké obmedzenie obchodných reťazcov, keď prichádzali na náš trh. Tu sa stala prvá zásadná chyba tohto prepadu, lebo všetky rozumné krajiny, keď videli, čo robí vlastne s trhom také silné postavenie obchodných reťazcov, tak jednoducho našli systém regulácie, či už to bolo na štvorcové metre, na kilometre alebo na počet obyvateľov, ale jednoducho určili reguláciu určitého množstva obchodných reťazcov. A je všeobecne známe o nadnárodných obchodných spoločnostiach, že ak prichádzajú na niektorý trh do niektorej krajiny, tak uznávajú zákony tej krajiny. Pokiaľ by sme boli vtedy, keď prichádzali na náš trh, urobili určité regulačné opatrenia dopadu, tak tento dopad, ktorý dneska tu máme na naše poľnohospodárstvo, ktorý je katastrofálny, jednoducho nebol by možný a by sme sa tu vôbec nemuseli baviť o zákone, či je tu dneska alebo pred 10 rokmi tu mal byť, lebo už vtedy pán Mikloš s pánom Dzurindom zablokovali obmedzenie obchodných reťazcov, lebo jednoducho ich filozofia bola, že poľnohospodárstvo je nepotrebné, je zbytočné. „Predsa Hongkong,“ je to známa veta pána Mikloša, „nemá poľnohospodárstvo a ľudia nehladujú.“ Ale Hongkong nie je vidiek. V Hongkongu nežijú ľudia na vidieku, ale Slovensko, vážený pán kolega Chren, je vidiecka krajina, kde 80 % ľudí žije na vidieku a bez poľnohospodárstva, bohužiaľ, títo ľudia veľmi ťažko budú hľadať prácu a uplatnenie. A stáva sa potom to, čo je realita dnešných dní, že slovenský vidiek sa vyľudňuje. Ale v Hongkongu to asi tak nie je, lebo tam skutočne fungujú iné ekonomické vzťahy a iné peniaze sa otáčajú na to, aby sa potraviny mohli do Hongkongu dovážať. Je pochopiteľné, že vašou filozofiou v prvej vláde, v druhej vláde bola privatizácia. Vás zaujímalo to, za koľko predáte plynárne, elektrárne, čo ja nazývam vlastizradou na tomto národe, akým spôsobom, kde vlastne tlmiť infláciu, tak ste pustili obchodné reťazce, aby tlmili infláciu. Áno, máte pravdu, keď obchodné reťazce zastabilizovali ceny a ešte poprípade znížili ceny, že mali mínusový dopad na infláciu práve cez potraviny, ale to, čo to spôsobilo s kvalitou potravín, čo to spôsobilo s nutričnou hodnotou potravín, tak to vás vôbec nezaujíma, že Slovensko sa stalo... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Pán poslanec Záhumenský, rozprava už bola skončená dopoludnia, ja prosím, aby ste zhodnotili rozpravu a nechali vecnú stránku už tak, ako bola povedaná. Nech sa páči. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Pán predsedajúci, prepáčte, reagujem na vystupujúcich a zhodnocujem rozpravu. Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Zhodnoťte, prosím vás, rozpravu a už sa nevracajte k obsahu, ktorý bol doobeda podrobne rozobraný. Nech sa páči. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Ďakujem, ale budem musieť zhodnocovať rozpravu ďalej. Ďakujem. Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Prosím vás o to veľmi vážne. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Snáď sa stane v tomto parlamente, že odoberiete slovo. No tak je to možné. Figeľ, Ján, podpredseda NR SR To hovorí rokovací poriadok, pán Záhumenský. A to je zákon. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Pán podpredseda, poznám rokovací poriadok, rozumiem, o čo vám ide. Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Nech sa páči. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Pán kolega Chren, vo svojom vystúpení ste stále poukazovali na zásahy do zmluvnej slobody, rovnosť zmluvných strán a princíp hlavný, liberálny, ktorý sa postavil. A citujem vás: „Ak neexistuje slabšia strana, ktorú treba chrániť, nie je potrebný zákon.“ Nie je nás tu veľa, ale myslím si, že každý asi dobre vie, že v tomto vzťahu medzi dodávateľom potravín a obchodnými reťazcami je silný a slabý hráč, že je tam silné postavenie nadnárodných spoločností, obchodných reťazcov a veľmi slabé postavenie dodávateľov potravín. A to isté v parlamente platí pri Zákonníku práce. Je tam vzťah zamestnanca a zamestnávateľa. Na čo regulujeme vzťah zamestnanca a zamestnávateľa, keď tam predsa je toľko možných zamestnávateľov, kde sa môže ten zamestnanec zamestnať? Pokiaľ sa nedohodne s jedným, môže ísť k druhému. Načo regulujeme tento vzťah? No regulujeme ho na to, lebo postavenie zamestnávateľa je tak silné, že by dokázal dostať do zmluvy také podmienky, že zamestnanci by sa stávali otrokmi. A to isté platí o vzťahu slabého dodávateľa potravín voči silným nadnárodným spoločnostiam. Uvádzate, že zákon je zlý, škodlivý, protislovenský. Z vášho vnímania a analytiky o tej blche, čo som povedal, to tak vypadá. Ale myslím si, že slovenskí aj dodávatelia, aj spracovatelia potravín veľmi dobre chápu, čo spôsobuje a čo môže priniesť tento zákon. A keďže sa pýtali, či sme toto prerokovávali s asociáciami potravinárov, áno, môžem vás ubezpečiť, s mnohými som sedel a rokoval a z nich mnohí sa smrteľne boja vystúpiť otvorene, lebo je to trest smrti pre nich. Veľké obchodné reťazce veľmi rýchlo vedia urobiť poriadok s tým dodávateľom potravín, ktorý sa postaví proti určitej politike reťazcov a ktorý by, nedajbože, kritizoval alebo namietal nejakú kontrolu na to, že toto alebo toto sa deje vo zmluvných vzťahoch a tieto sankcie majú byť zapracované priamo do zmlúv. Bola tu vznesená podmienka alebo požiadavka, že tento zákon nie je regulovaný, čo sa týka určitej trhovej sily, tak ako v Českej republike. Je pravda, že tento zákon nedefinuje, či platí na taký veľký reťazec alebo onaký obchod, alebo malý obchod, ale ja môžem uistiť všetkých poslancov, aj občanov tejto krajiny, že žiadny malopredaj, žiadny predajca, ktorý nemá dominantné postavenie na trhu, nie je schopný do zmlúv dostať také praktiky, ktoré používajú silné obchodné reťazce. Čiže nie je nutné definovať v zákone určitú trhovú silu obchodníka, lebo malý obchodník, stredný obchodník nie je schopný do zmluvy dostať nič, čo sa objavuje v zmluvách pri veľkých obchodných reťazcoch. Predpovedali ste, že zákon spôsobí rast cien potravín. Dneska predpovedať rast cien potravín je veľmi jednoduché, lebo všetci, čo trochu sa zaoberajú touto problematikou, vedia, že ceny potravín budú rásť obzvlášť po žatve, ktorá v tomto roku bola, a suchu, ktoré bolo vo svete. To znamená, že dneska byť Šalamúnom a povedať, že tento zákon bude zodpovedný za to, že budú rásť ceny potravín, je z tej dielne analytiky, ako som spomínal, o tej blche, lebo je jasné, že ceny potravín porastú a že ceny potravín bude veľký problém držať v primeranej miere rastu a aj z dosahu na to, čo som povedal, že situácia vo svete s potravinami v tomto roku bude veľmi vážna. A potom sme sa dostali k citáciám jednotlivých bodov, a, opäť, samozrejme, musím povedať, s demagógiou vám vlastnou, preto si dovolím odcitovať zo zákona presne to, čo ste, pán kolega Chren, tu uvádzali, kde ste vždy povedali trochu pravdy, trochu pravdy z tej citácie, a tak preto si dovolím odcitovať to tak, ako to je v zákone, aby ste nezavádzali ani poslancov, ani verejnosť, aby ste aj pochopili, čo vlastne zákon hovorí. Povedali ste, § 4 ods. 3 písm. b) a c) zakazuje zľavy, dary, bonusy, rabaty a skontá. (Reakcia z pléna.) Ale, áno, až druhý alebo tretí raz keď ste sa opakovali, ste pri jednom prípade spomenuli 3 %. Povedali ste to, si to môžete pozrieť vo vašom prepise. Celý odsek 3 hovorí: „Neprimeranou podmienkou je aj peňažné plnenie dodávateľa, ktorého celková suma je viac ako 3 % z ročných tržieb dodávateľa za potravinu dodanú jednotlivému odberateľovi v kalendárnom roku, v ktorom došlo k peňažnému plneniu, a to za obchodné aktivity odberateľa zamerané na podporu predaja,“ a tak ďalej, „obchodné aktivity odberateľa zamerané na podporu predaja potraviny umiestňovanej na trhu a predávanej pod obchodnou značkou odberateľa, najmä zľavy, dary, bonusy, rabaty a skontá.“ To znamená, že je tam daná zákonná hodnota 3 % z ročných tržieb, nie zo zisku, opakujem, ale z ročných tržieb. A keďže spracovatelia potravín pracujú s veľmi malou maržou, tak tie 3 % sú z ich zisku. Toto je daná podmienka, aby sa nestalo to, že tá marža je minimálna, ale tie bonusy, rabaty a skontá predstavujú 20 – 25 %, čo sa bežne stávalo. Tak preto je to nutné obmedziť do hodnoty 3 % z ročného obratu. Tá suma je obrovská. Takisto ste povedali, že nie je možné pýtať poplatky za umiestnenie potraviny na určitom mieste. Je tam uvedené „d) umiestnenie potraviny na určitom mieste v prevádzkarni odberateľa“. Opäť, to je ale v kategórii 3 %. Ďalej ste povedali, že nie je možné vykonávať kontroly, lebo obchodné reťazce chcú, aby boli kvalitné, bezpečné potraviny, aby bol vyšší štandard, ako je požadovaný, a že nie je možné vykonávať kontroly. Tak si prečítajme z § 4 ods. 4 písm. b): „vykonávanie kontrol, na náklady dodávateľa“. Zabudli ste povedať slová: „na náklady dodávateľa, priestorov dodávateľa odberateľom alebo ním poverenou fyzickou osobou alebo právnickou osobou vrátane požadovania vykonania rozborov a skúšok predmetnej potraviny na náklady dodávateľa“. Na vysvetlenie. Každý dodávateľ potraviny má stanovenú kvalitu, ktorú musí garantovať a dodržiavať, pokiaľ nedodržuje a nedodáva potravinu do obchodného reťazca v stanovenej kvalite, ktorá je v zmluve definovaná. A na to, aby tá kvalita tam bola, si samotný producent potraviny robí kontroly, platí kontroly, robí všetky analýzy a rozbory na svoje vlastné náklady. A dodáva potraviny obchodnému reťazcu. Ak obchodný reťazec chce skontrolovať, či je dodaná potravina v súlade so zmluvou, nikto mu nebráni skontrolovať si túto potravinu, ale na jeho vlastné náklady, lebo výrobca potraviny toto už raz urobil. A nič nie je ľahšie, ako kontrolovať to isté za druhého peniaze. Toto je tá podmienka, aby ste ju definovali presne. Takisto to platí z hľadiska kontroly prevádzkárne alebo určitých auditov výroby potravín. Nikto nebráni obchodnému reťazcu, aby si robil audity. Auditujú si svojich dodávateľov. Nie je to problém. Ale je problém, kto to zaplatí. To znamená, že ak chce si urobiť reťazec audit v niektorej predajni, lebo chce mať vyššiu kvalitu a garanciu kvality, nie je problém, aby si urobil audit. Ale mnohí títo výrobcovia potravín majú európske certifikáty kvality, používajú ISO rôznych noriem. Čiže majú svoje náklady za sebou, ktoré museli urobiť, aby ich prevádzky spĺňali požadované parametre. Ale pokiaľ sa chce uistiť obchod, že táto prevádzka spĺňa všetky parametre, nie je problém, aby si ju auditovali za ich vlastné peniaze. V tom je celý rozdiel. A to je tá zakázaná podmienka, a nie to, že zákon zakazuje, že nie je možné auditovať, nie je možné kontrolovať, nie je možné garantovať vyššiu kvalitu dodávaných potravín. Ste sa rozplývali nad tým, že je zakázané uprednostňovať výsledky kontrol vykonaných na náklady dodávateľa týkajúcich sa bezpečnosti potravín pred výsledkami vykonaných Štátnou veterinárnou a potravinovou správou. Prosím vás, Štátna veterinárna a potravinová správa je určitý certifikačný orgán, ktorý má právomoc certifikovať, kalibrovať určité prístroje, robiť určité kontroly. A je to určitá nezávislá skúška alebo nezávislé rozbory, ktoré odtiaľ majú vychádzať. A ak tieto nemajú byť nadradené nad privátne objednanými kontrolami, tak kam sa vlastne chceme dostať? Kde je zaručená určitá nestrannosť vykonaných kontrol, ak si ja objednám v nejakom laboratóriu kontrolu a zároveň aj potichu si objednám výsledok kontroly a poviem, toto je tá kontrola, ktorá je relevantná, a nie tá, ktorá je zo štátneho laboratória? Veď to je celý problém. A všade vo svete má štátne laboratórium, ktoré garantuje určitú nestrannosť týchto výsledkov, prednosť pred inými privátnymi rozbormi. Potom ste povedali, že je zakázané predávať potraviny za vyššiu cenu. Dokonca, že je to v rozpore s Obchodným zákonníkom, že to porušuje všetky podmienky slobody, trhu a tak ďalej. Prečítam vám písmeno m), ktoré ste citovali, samozrejme, nepresne: „m) predaj potraviny odberateľom za vyššiu cenu, ako bola dohodnutá cena dodanej potraviny v konkrétnej predajnej akcii“. Ak to neviete čítať, tak vám to vysvetlím. Obchodné reťazce používajú veľmi veľa akcií. Samozrejmá vec, v rámci akcie sa podieľajú na nej aj dodávatelia potravín. A keď sa dohodne v rámci akcií, že dodávateľ potravín dodá potraviny za nižšiu cenu, ako je štandardne dohodnutá, tak potom je aj dohoda, že táto potravina sa neobjaví na pulte za vyššiu cenu pre spotrebiteľa, aby táto akcia sa nestala zdrojom mimoriadneho zisku pre obchodný reťazec, ale aby túto akciu pocítili práve spotrebitelia a správali sa tak, že bude vyššia spotreba tej potraviny. Často sa stávalo, že do akcií vložili obrovské množstvá potravín dodávatelia potravín, ale na pultoch sa to neprejavilo takým percentom, o aké percento znížili ceny dodávatelia potravín. To je celý problém, ktorý chce zagarantovať, že ak je akciová cena, tak tá akciová cena sa musí prejaviť na pulte pre spotrebiteľa. A zmyslom tej akciovej ceny je zníženie ceny, aby došlo k zvýšeniu spotreby. Tomu rozumiete. Takže toto je celá pravda, a nie to, čo ste povedali, že je zakázané predávať za vyššiu cenu, len v konkrétnej akcii, je to presne definované v zákone. K písmenu u). Takto by som sa mohol ku každému jednému písmenu vyjadriť. A myslím si, že asi v druhom čítaní bude potrebné ten zákon prejsť bod po bode, aby aj poslanci aj občania rozumeli, o čom ten zákon je. V písmene u) sa hovorí o predaji potraviny konečnému spotrebiteľovi odberateľom za nižšiu jednotkovú cenu, ako uhradil za dodávku toho istého druhu potraviny dodávateľovi okrem prípadov, ak ide pri predaji potraviny o predaj pred skončením doby jej spotreby, ak sa likviduje predajňa a podobne. Je takzvaný zákaz predaja za dumpingové ceny, aby nebolo možné predávať pod nákupnú cenu. A tu si dovolím odcitovať ustanovenie, ako je to vo Francúzsku, v kolíske demokracie a v starej republike, zákaz predaja za cenu nižšiu, ako je nákupná cena. Uvedená praktika, zákaz predaja pod výrobné náklady, vo Francúzsku je vyložene zakázaná. Ako príklad budem citovať článok L 442-2 Obchodného zákonníka v znení zákona č. 2008-776 z roku 2008. A, pán kolega, bol by som rád, keby ste počúvali, citujem: „Ak obchodník predáva alebo oznámi, že bude predávať výrobok taký, ako nadobudol za cenu nižšiu, ako bola jeho skutočná nákupná cena, bude potrestaný pokutou 75 000 eur.“ To znamená, vo Francúzsku ak bude obchodník predávať za cenu nižšiu, ako bola nákupná cena, bude potrestaný pokutou 75 000 eur, ctené dámy a páni. Táto pokuta môže siahnuť až na polovicu výdavkov za reklamu v prípade, ak relevantná informácia bez ohľadu, na akom nosiči je uvedená, informuje o cene nižšej, ako je skutočná nákupná cena. Ukončenie takejto reklamy môže byť prikázané za podmienok stanovených v článku L 121-3 Zákonníka o spotrebe. Zákaz predaja...(Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Pán Záhumenský, prosím vás, žiadam vás, toto je téma do rozpravy. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Už budem končiť. Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Vy v správe máte podať záver z toho, čo odznelo pre všetkých a za všetkých. Nech sa páči, uzavrite toto hodnotenie. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Rozumiem, pán podpredseda, že ste nervózny z toho. Figeľ, Ján, podpredseda NR SR Nie, nemýľte si úlohu spravodajcu s úlohou predstaviteľa jednej zo strán. Toto už nie je rozprava. Nech sa páči, dokončite svoje hodnotenie. Nech sa páči. Záhumenský, Marian, poslanec NR SR Ja som vystúpil aj v rozprave. Ďakujem pekne. Myslím si, že všetci prítomní, okrem pána Chrena a pár liberálov pochopili, čo zákon sleduje. Myslím si, že nie je asi ani potrebné pokračovať v záverečnom slove, obzvlášť pri atakoch pána podpredsedu, ktorý už chce ukončiť rozpravu, nerád by chcel ešte počúvať o tom, ako vystúpil pán Simon a akú zodpovednosť nesie pri poklese produkcie a tak ďalej, a myslím si, že aj KDH sa nemá čím pochváliť v tejto súvislosti, chcem poprosiť ctené kolegyne a kolegov o podporu tohto zákona. Ďakujem pekne.