11. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2016-11-25
Poslanec: Verešová, Anna (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

10. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne a kolegovia, už pri predstavení programového vyhlásenia vlády som vo svojej rozprave hovorila o tom, že vládny program nepozná pojem rodinná politika. Prečo teraz spomínam vládny program? Nuž, do rozpočtu sa premietajú priority vlády tak, aby následne rezorty prepojili výdavky do programov s konkrétnymi cieľmi. A keďže vládna koalícia nechce či nevie myslieť prorodinne, ani predstavovaný rozpočet na rodinu nemyslí. Ale predstavitelia vládnej koalície sa iste začnú brániť, že to tak nie je a že o rodine sa pojednáva v časti o sociálnej politike. Dookola budem pripomínať, rodinná politika v žiadnom prípade nie je totožná so sociálnou politikou a bolo by treba čím skôr s týmto sa stotožniť. Keby si vládna koalícia určila už vo vládnom programe ako prioritu napr. riešenie demografickej krízy, tak by sme to dnes museli vidieť v rozpočte. Dnes už nik nespochybňuje, že súčasný stav demografie je najväčším problémom Európy, a teda aj Slovenska. Už aj ekonómovia namiesto rozprávania o HDP a dlhu čoraz viac hovoria o zlej demografii a starnutí obyvateľstva. Preto mali byť opatrenia na zlepšenie demografickej krivky jedným z hlavných bodov vládneho programu a v tomto predkladanom rozpočte by sme mali vidieť prepojenie tejto priority s výdavkami v rezortoch. Aký by to mal byť vlastne teda nástroj, čo by vlastne bolo podporou rastu demografie na Slovensku? Nuž akákoľvek podpora mladých ľudí, aby sa nebáli založiť si rodinu. Z prieskumov vyplýva, že mladí ľudia si chcú založiť rodinu, ale majú strach. Oni si totiž nedokážu zabezpečiť bývanie. Problémy spojené s bývaním mladých rodín sú obrovské. Je to jeden z ich najnáročnejších problémov. Vo vládnom programe v časti Výstavba a bývanie sa o opatreniach na efektívnu podporu nájomného bývania dočítate iba v jednej vete. Na trhu bytov a obytných domov sa vytvára tlak, aby v bytovom fonde Slovenskej republiky prevládali byty vo vlastníctve. Pre mladé rodiny teda prakticky neexistuje reálna a dostupná ponuka primeraných nájomných bytov či domov. Z koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2020 vyplýva, že na Slovensku je podiel nájomných bytov veľmi malý a v súčasnosti predstavuje len necelých 6 %. Väčšina nájomných bytov je v súkromnom vlastníctve, verejný sektor disponuje len malým počtom nájomných bytov. Pár čísiel o nedostatku nájomných bytov. 339 bytov na 1 000 obyvateľov znamená predposledné miesto v Európskej únii a druhé miesto v Európskej únii nám patrí za podiel ľudí vo veku 25 až 34 rokov bývajúcich u rodičov, 53,7 %. Je tu teda obrovský dopyt po výstavbe cenovo dostupných nájomných bytov. Vláda by mala na to pamätať, keď už nie pre demografiu, tak aspoň z dôvodu zvýšenia zamestnanosti. Nikto totiž nespochybní, že mobilita pracovnej sily je jedným z dôležitých nástrojov znižovania nezamestnanosti. Z dôvodu migrácie za prácou je však potrebná dostupnosť nájomného bývania pre celé rodiny, ale cenovo dostupná tiež. Totiž na Slovensku je z prieskumov zrejmé, že rodiny na bývanie vynakladajú skoro 25 %, alebo minimálne 25 % z celého rozpočtu. Takto je to aj v Nemecku, Poľsku, Španielsku aj v Švédsku, týchto 25 % z rozpočtu rodiny. Na otázku v prieskume, čo je najväčším problémom, ktorému čelia v každodennom živote rodiny, bola práve vysoká cena bývania, až pre 39 respondentov. A tak by sme očakávali, že vláda vynaloží financie na bývanie jednak za účelom zvýšenia demografickej krivky a jednak za účelom zosúladenia bývania a pracovných príležitostí. Pozrela som sa teda v predloženom rozpočte, pozrela som teda v predloženom rozpočte na rok 2017, aké financie vynaloží vláda v ďalších rokoch na zlepšenie bytovej situácie. Očakávania som mala vysoké, pretože odvšadiaľ počujeme, že krajina je v dobrej ekonomickej situácii, že slovenská ekonomika rastie rýchlo. Na podporu rozvoja bývania prostredníctvom poskytovania dotácií sa v roku 2017 rozpočtujú výdavky zo štátneho rozpočtu v sume 108 mil. eur. Výdavky sú určené na podporu bývania v sume 40 mil. eur, na náhradné nájomné byty vo výške 1,5 mil. eur, na štátnu prémiu k stavebnému sporeniu vo výške 29 mil. eur a na štátny príspevok k hypotekárnym úverom vo výške 37 mil. eur. To je na rok 2017. Na ďalšie roky sa na podporu bývania plánuje vynaložiť približne rovnaká suma, stále okolo 110 mil. eur. Je zaujímavé, že sa mierne znižuje štátna prémia v stavebnom sporení a zvyšuje sa podpora cez hypotekárne úvery. Štátny príspevok pre mladých, poskytovaný mladému poberateľovi hypotekárneho úveru z prostriedkov štátneho rozpočtu, sa na rok 2017 určuje vo výške 2 % ročne a štátny príspevok pre mladomanželov, poskytovaný mladomanželom z prostriedkov štátneho rozpočtu, sa na rok 2017 určuje vo výške 3 % ročne. A keďže som hovorila, že sa zvyšuje podpora cez hypotekárne úvery, uvediem aj čísla. V roku 2017 je to 37 mil. eur, v roku 2018 40 mil. eur a v roku 2019 42 mil. eur. K tomu sa ešte v svojej rozprave vrátim. Významnú úlohu v podpore rozvoja bývania má Štátny fond rozvoja bývania, ktorého celkové zdroje v roku 2017 predstavujú čiastku 348 mil. eur. Fond je finančná inštitúcia, prostredníctvom ktorej sa uskutočňuje financovanie štátnej podpory pri rozširovaní a zveľaďovaní bytového fondu poskytovaním výhodných dlhodobých úverov. Fond poskytuje štátnu podporu na účely obstarania bytu, obstarania nájomného bytu, a to výstavbou nájomného bytu alebo kúpou nájomného bytu a tiež na obnovu bytovej budovy. Ako som už povedala, celkové zdroje vo fonde v roku 2017 predstavujú čiastku 348 mil. eur. Je to síce o 186 mil. eur viac ako v roku 2016, ale nie je to zvýšenou sumou zo štátneho rozpočtu, ale zvýšenými vlastnými príjmami fondu. Vlastné príjmy fondu sú príjmy zo splácania poskytnutých úverov, z úrokov a zostatku predchádzajúcich rokov. Transfer zo štátneho rozpočtu do fondu zostáva nemenný. A je to 25 mil. eur aj na rok 2018, aj na rok 2019. Napriek tomu, že sa tieto vlastné príjmy vo fonde znižujú. Znamená to, že ďalšie roky bude fond disponovať s oveľa nižšími sumami. Tak si to zhrňme. Štátny príspevok na hypotekárny úver sa mierne zvyšuje a transfer do Štátneho fondu rozvoja bývania, kde sa môžu poskytovať výhodné dlhodobé úvery, je rovnaký a spolu s vlastnými príjmami sa významne znižuje. Pritom mnohí odborníci poukazujú na súčasnú neefektívnosť štátneho príspevku na hypotekárny úver. Nerozumiem, iba ak je dôležitejšie sústrediť sa na bonifikáciu hypoték a úvery na bývanie z dôvodu toho, že väčšina týchto dotácií končí v bankách. Je to teda zrejmé aj z rozpočtu, vláda nemá prioritu riešiť budúcnosť mladých ľudí, mladej generácie. Ak by to bolo, videli by sme v rozpočte navýšenie transferu do Štátneho fondu rozvoja bývania. Keďže je ekonomika v skvelej kondícii, malo to tam byť. V rôznych regiónoch chce vláda vytvoriť pracovné príležitosti. Myslím si, že takto mohla podporiť aj migráciu za prácou práve dostupným nájomným bývaním pre celé rodiny. Možno bolo namieste aj presunúť aspoň časť príspevku na hypotekárny úver do fondu. Navýšenie financií do podpory bývania by uvítala skupina mladých ľudí do 30 rokov, pre ktorú je otázka bývania nesmierne dôležitá. Podľa dostupných údajov ide o milión, skoro 1 200 000 obyvateľov, to je 22 % z celkového počtu obyvateľov Slovenskej republiky. Títo ľudia si chcú založiť rodiny, ale potrebujú dostupné bývanie. Pán minister, z pohľadu na verejné financie má rozhodujúci vplyv štruktúra populácie. Dnes má priemerný Slovák 40 rokov, o polstoročie to bude 50 rokov. Slovensko bude starnúť extrémne rýchlo spolu s Poľskom najrýchlejšie v Európskej únii. V roku 2060 budeme patriť medzi najstaršie krajiny nielen v Európskej únii, ale aj vo svete. Okolité krajiny, a už to tu bolo spomenuté, Maďarsko i Poľsko to už riešia desiatkami opatrení. Áno, samozrejme, znamená to navýšenie finančných prostriedkov. Starnutie obyvateľstva Slovenska sa stáva teda jednou z najväčších výziev 21. storočia, pretože zasahuje viaceré sféry celého národného hospodárstva. Je to jeden z našich najväčších problémov, ale našej vlády akoby sa to netýkalo. Dobrý hospodár má myslieť na budúcnosť a, pán minister, teda kritizujem vás, že predkladaný rozpočet je pre mladých ľudí v prospech ich bývania veľmi skúpy. Ďakujem.