6. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2012-08-09
Poslanec: Mihál, Jozef (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem za slovo, pani podpredsedníčka. Vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, milí hostia, už ôsmy deň rokujeme o vládnom návrhu zákona o sociálnom poistení, ktorým sa zároveň menia a dopĺňajú ďalšie zákony. Ja nie som žiadny bard slovenského parlamentu, ale dovolím si tvrdiť, že ešte nikdy v histórii slovenského parlamentu sa o nejakom jednom obyčajnom zákone nerokovalo osem dní. Tak ako to veľmi vtipne poznamenal jeden z parlamentných komikov, toto nie je skrátené, ale predĺžené legislatívne konanie. Ôsmy deň rokovať o jednom zákone je dôkazom toho, že ide o zákon, ktorý je nesmierne dôležitý a ovplyvňuje život miliónov ľudí na Slovensku. Preto znova a znova zopakujem, že ma nesmierne mrzí, že napriek tomu, že poslanci opozície sú ochotní a schopní a chcú diskutovať o tak dôležitom zákone taký počet dní, napriek tomu, že sme uprostred leta, vláda tento zákon pripravila nesmierne šlendriánsky, nielenže ho šlendriánsky pripravila, ale aj porušila všetky platné pravidlá tvorby prijímania zákonov. Znovu a znovu musím opakovať, že medzirezortné pripomienkové konanie nebolo regulárne, nebolo v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády, pretože v prvom rade návrh zákona vôbec nebol uvedený a zverejnený na portáli právnych predpisov, to znamená, že verejnosť či už odborná alebo laická sa k tomuto zákonu oficiálne vôbec nemohla vyjadriť. Pripomienkujúce subjekty, ktorým bol návrh zákona zaslaný e-mailom, mali na jeho pripomienkovanie necelé tri pracovné dni. A je v celku logické, že niektoré naň vôbec ani nereagovali. Vlajkovou loďou tohto množstvo subjektov je ministerstvo spravodlivosti, ktoré nezaslalo vôbec žiadne pripomienky, pretože jeho úradníci buď boli na dovolenkách, alebo skrátka to nestihli, ministerstva spravodlivosti, zdôrazňujem. A mnoho ďalších subjektov, napríklad Generálna prokuratúra, uvádzali v pripomienkovom konaní hlavnú výhradu spočívajúcu v tom, že sa nestihli za tie dva pracovné dni poriadne s tak rozsiahlym návrhom zákona zoznámiť. A tak aj pripomienkové konanie vyzeralo. Aj ďalší proces je veľmi, veľmi čudný, pretože napríklad tripartita rokovala o tomto návrhu zákona až po rokovaní vlády, čo je minimálne neštandardný postup. Samotné zdôvodnenie skráteného legislatívneho konania sme tu už rozpitvali dostatočne a nebudem sa preto k nemu vracať. Ale, znovu, je to veľký výkričník pre demokraciu a na Slovensku a pojem právny štát, tak ako si ho vysvetľujú niektorí kolegovia v našej vlasti. Dovoľte mi najskôr zareagovať na úvodné slovo pána ministra. Pán minister zdôvodňuje tieto rozsiahle návrhy, ktoré sa dotknú miliónov ľudí na Slovensku a ktoré prinesú pre štátny rozpočet približne 1 mld. eur ročne tým, že treba zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému. S takýmto tvrdením nesúhlasím, pretože predložený návrh rozhodne nezabezpečí dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, zabezpečí to, že Sociálna poisťovňa na niekoľko rokov dostane injekciu v podobe 500 mil. od sporiteľov, ktorí si takto nasporia menej na svojich osobných dôchodkových účtoch na svoj budúci dôchodok, a dostane injekciu ďalších 500 mil. od tých, ktorí tvrdo pracujú a platia už i tak privysoké odvody. Dlhodobá udržateľnosť nie je systém, ktorý nám o desať rokov začne úplne jasne kolabovať a ktorý ste takýmto nastavením ešte viacej zvýraznili, pretože predali ste súčasný stav vo verejných financiách za to, že Slovensko, jeho verejné financie a dôchodkový systém bude mať o to väčšie problémy o desať, dvadsať, tridsať rokov. Tieto škody bude veľmi ťažké naprávať. Jedna zo zmien, ktorú spomenul pán minister, je zavedenie odvodov z dohôd. Tento návrh znamená, že približne 800 000 ľudí, ktorí na Slovensku ročne pracujú na dohody, bude zaťažených odvodmi tzv. od prvého eura ich zárobku. To znamená aj tí, ktorí si privyrobia možno niekoľko desiatok eur mesačne, študenti, ktorí si chcú privyrobiť na štúdium, dôchodcovia, ktorí si chcú privyrobiť k svojmu dôchodku, takýmto spôsobom budú vytrestaní za svoju aktivitu sumou približne 30 % zo svojich príjmov. Čiže ak doteraz zarábal, povedzme, 100 eur mesačne nejaký študent na dohodu, tak po prepočte, po schválení tohto návrhu zarobí len 70, ak ich vôbec zarobí, pretože hrozí tu, že aj tieto jednoduché pracovné miesta, tieto rôzne brigády, tak ako sa postupne vytrácajú z ponuky zamestnávateľov, pretože doba je ťažká, tak po takýchto necitlivých zásahoch sa môžu stratiť úplne a tí študenti, resp. dôchodcovia si svoju prácu hoci v takejto forme vôbec nenájdu. Je naivné si myslieť, že zavedenie odvodov z dohôd spôsobí nárast počtu regulárnych pracovných miest zamestnávaných v riadnom pracovnom pomere. To sa nestane. Práve naopak, toto je veľmi ťažká rana pre podnikateľský sektor a pre zamestnanosť na Slovensku. Je veľmi nespravodlivé, ak napríklad neziskové organizácie, rôzne spolky, združenia záujmové občanov, či už športové kluby, kultúrne organizácie, centrá voľného času, ktoré s veľkými ťažkosťami zháňajú prostriedky na svoju existenciu, budú zaťažené prakticky 50-percentnými odvodmi z odmien, ktoré vyplácajú svojim externým spolupracovníkom na dohodu. Návrh zákona ďalej obsahuje závažné zmeny v 1. pilieri, ktoré boli pripravené ešte predchádzajúcou vládou, vládou Ivety Radičovej. Nemám najmenší dôvod, aby som tieto zmeny nejakým závažným spôsobom kritizoval. Práve naopak, som rád, že vláda istôt napriek tomu, že garantovala vo svojom predvolebnom programe istoty všetkým, tak tento svoj predvolebný sľub v tomto bode porušuje a bola ochotná a nabrala tú odvahu, aby sa pustila do potrebných zmien, ktoré potrebuje 1. dôchodkový pilier, či už je to zmena nastavenia dôchodkového veku alebo valorizácia, kde sa postupne prejde na tzv. dôchodcovskú valorizáciu, či je to zvýšená solidarita v 1. pilieri cez zvýšenú tzv. redukciu a antiredukciu priemerného osobného mzdové bodu pri výpočte dôchodku. Tieto zmeny osobne podporujem a vítam ich. Namietam len jediné, že mal by ten proces ich zavedenia byť rýchlejší. To prechodné obdobie navrhujem, aby trvalo kratší čas. Ďalej, vládny návrh obsahuje závažné zmeny pre samostatne zárobkovo činné osoby, či už sú to živnostníci, osoby v slobodných povolaniach, umelci, advokáti, znalci, tlmočníci, prekladatelia a tak ďalej a tak ďalej. Ide o skupinu v podstate okolo 400 000 až 500 000 osôb. Z toho 300 000 platí odvody do Sociálnej poisťovne. Týmto skupinám osôb vláda navrhuje po údajnej dohode a súhlase týchto skupín zvýšiť minimálny vymeriavací základ na 50 % priemernej mzdy, čo jednoduchým jazykom znamená, že živnostníci budú na budúci rok platiť mesačne o 25 eur viac ako teraz, čo znamená, že ročne zaplatia do Sociálnej zdravotnej poisťovne o 300 eur viac ako v tomto roku. Ďalej, vláda navrhuje zmeniť konštantu pri stanovení vymeriavacieho základu živnostníkov a ten súčasný koeficient 2, resp. 2,14 pri zdravotnom poistení nahradiť jednotným koeficientom 1,482 s tým, že pri výpočte vymeriavacieho základu sa k základu dane pripočítajú zaplatené odvody, čo v konečnom dôsledku znamená zvýšenie odvodov tých živnostníkov, ktorí platia odvody z vyššieho ako minimálneho základu zvýšenie týchto živnostníkov približne o dve tretiny. Znova, je to zmena, ktorá rozhodne neprospeje podnikateľskému prostrediu na Slovensku. Dá sa očakávať, že tisíce živnostníkov sa budú snažiť tejto zmene voľky-nevoľky vyhnúť, živnosti vrátia, resp. prejdú, či sa to niekomu páči alebo nie, do tzv. šedej ekonomiky a štát nezíska nič. Práve naopak, môže stratiť, pretože sa nám zvýši nezamestnanosť a zvýši sa, aj keď špekulatívne možno, ale zvýši sa počet poberateľov sociálnych dávok. S takýmito zmenami rozhodne nemôžem súhlasiť. A podotýkam a pripomínam, že tieto zmeny sa dotknú následne aj dobrovoľne poistených osôb, samoplatiteľov v zdravotnom poistení a budú mať aj ďalšie dopady, o ktorých som ešte nehovoril. A poviem to teda teraz, aby pán kolega, ktorý rád počúva nové informácie, sa znovu niečo nové dozvedel. Znamená to totiž napríklad to, že u zamestnanca, ktorý bude dostávať nemocenskú dávku z tzv. pravdepodobného vymeriavacieho základu, hoci zarába minimálnu mzdu, tak jeho dávka bude neúmerne vyššia, pretože on zarába 340 eur, ale jeho dávka sa vypočíta z 393 eur, čo je absolútne nelogické. A so zdravým rozumom to nemá nič spoločné. Ale to je jeden z dopadov nerozmyslene a v rýchlosti prijímaného zákona. Samoplatitelia v zdravotnom poistení ešte netušia, že po novom roku budú musieť svoje prevodné príkazy prestaviť na zaujímavú sumu, 55 eur mesačne. Až 55 eur mesačne budú musieť samoplatitelia platiť na zdravotné poistenie. Znovu tu pripomínam veľmi paradoxný stav, k akému sme sa dopracovali. Samoplatiteľ, tzv. dobrovoľne nezamestnaný, bude platiť 55 eur. Ale štát za svojich poistencov, poistencov štátu, bude platiť 34 eur, čo sú napríklad evidovaní nezamestnaní. No čo sa asi tak po novom roku stane? Stane sa to, že tých vyše 100 000 samoplatiteľov na zdravotné poistenie sa chytí za hlavu a povie si: „No nie som blbý, aby som tomuto štátu platil pre nič za nič nejakých 55 eur.“ Čo spravia? Pôjdu pekne, krásne na úrad práce, nikto im v tom nemôže brániť, tam sa zaevidujú ako uchádzači o zamestnanie, aj keď de facto možno nikto z nich nebude mať záujem nájsť si zamestnanie, ale týmto úkonom dosiahnu to, že nebudú musieť platiť tých 55 eur, ušetria. A, naopak, bude musieť do zdravotnej poisťovne za nich platiť štát 34 eur. Výsledok bude, že samoplatiteľ nebude platiť vôbec nič, štátu pribudne povinnosť platiť ďalších 34 eur za ďalšieho evidovaného nezamestnaného a zdravotná poisťovňa, ktorá si možno plánuje, že bude mať 55 eur za takéhoto občana, bude mať tak len 34. Čiže príde o 21 eur. Pánboh pomáhaj ministerke zdravotníctva v jej ťažkom boji a snahe o záchranu nášho zdravotníctva. Ďalšia zmena, s ktorou súhlasiť rozhodne nie je možné, je zjednotenie vymeriavacích základov, to je v poriadku, pokiaľ ide o samotné zjednotenie, budeme mať poriadok, ale nie vo výške päťnásobku priemernej mzdy. Znamená to totiž, že maximálny vymeriavací základ bude po novom po 1. januári vo výške 3 930 eur. Čiže tí, ktorí majú zárobky cez 1 200 eur hrubého mesačne, a takých ľudí máme na Slovensku vyše dvestotisíc, budú platiť z tohto titulu vyššie odvody. Ja nenamietam, aby sme urobili poriadok, aby sme to zjednotili, nenamietam, aby sa princípom solidarity o niečo zvýšili odvody nadpriemerne zarábajúcich ľudí, ale takéto zvýšenie považujem za neprimerané. A znovu, dopady to bude mať úplne jasné. To nie sú ľudia, ktorí sebou nechajú kývať, vážení, to sú ľudia, ktorí vedia, ako svet funguje, a vedia, že pri troške šikovnosti obídu tento systém, ktorý navrhuje pán minister Richter, ľavou zadnou. A znova, štát namiesto toho, aby dostal viac, dostane menej, nehovoriac už o tom, či je to správne, že našich občanov si takýmto spôsobom vychovávame. Ale o vychovávaní ťažko možno hovoriť, keď postup vlády je absolútne proti všetkým pravidlám a úplne mimo akýchkoľvek morálnych zásad. Zmena je aj v Zákonníku práce. Podľa tejto zmeny budú môcť na dohody o brigádnickej práci študentov pracovať len študenti denného štúdia do dosiahnutia 25 rokov veku. To znamená, že študent, ktorý začal študovať o čosi neskôr, má už 26 rokov, alebo študent, ktorý si povedal, že teda bude doktorandom, chce sa naozaj vzdelávať, chce sa vzdelávať, poctivo, riadne si získať svoj doktorandský titul a študuje v treťom stupni vysokoškolského štúdia a má, samozrejme, viac ako 25 rokov, tak nebude môcť si privyrobiť na tú o čosi výhodnejšiu formu dohody o brigádnickej práci študentov, lebo niekto múdry rozhodol, že je to možné len do 25 rokov veku. Jedna zmena sa týka aj zákona o dani z príjmov. A to je zavedenie novej odpočítateľnej položky od základu dane v podobe dobrovoľného príspevku do 2. piliera. Ja rozumiem dôvodom, prečo ten dobrovoľný príspevok vláda zaviedla, lebo je to určitá barlička, ktorou sa takto snaží odôvodniť a zakamuflovať zníženie povinných príspevkov do 2. piliera. Ale keď už, páni, takéto niečo robíte, tak vás poprosím, robte to poriadne, pretože zavedenie odpočítateľnej položky síce krásne znie, že ten občan si zníži základ dane, ale technicky je to zlé, pretože takisto ako povinné poistenie nie je odpočítateľná položka od základu dane, ale je to daňovo uznaný výdavok, tak takisto technicky ako daňovo uznaný výdavok mal byť riešený ten dobrovoľný príspevok na 2. pilier. Inak vám to nebude fungovať, ale veď to zistíte. Zmeny v 2. pilieri. Je zbytočné znova a znova nosiť drevo do lesa a komentovať to brutálne zníženie príspevku na 4 %. Ja som včera hovoril o tom, že jedna zo zmien je aj zavedenie tzv. dobrovoľného vstupu. On je dobrovoľný aj teraz, ale v opačnom garde. Znova a znova pripomínam pre tých, ktorí ma nepočúvali včera, že odporúčam všetkým mladým ľuďom, najmä tým, ktorí svoju kariéru pred sebou vidia tak, že budú pracovať, živiť svoje rodiny, že budú zarábať, aby sa nespoliehali na štát a vstúpili do 2. piliera čo najrýchlejšie. Ak tam vstúpia až v tých 35 rokoch veku, čo je hranica, ktorú navrhuje ministerstvo, tak stratia desať rokov sporenia. A to sa im, samozrejme, negatívne prejaví na výške úspor a aj na výške budúceho dôchodku. Pán minister tu hovorí o zreálnení odplát pre dôchodkové správcovské spoločnosti. Ja použijem ten správny výraz, hovorme o zvýšení odplát, o zvýšení poplatkov, ktoré navrhuje sociálne orientovaná vláda Roberta Fica pre doteraz nenávidené dôchodkové správcovské spoločnosti. Tento jav sa absolútne vymyká zdravému rozumu. A pochybujem, že niektorí z voličov strany SMER rozumie, prečo to strana SMER urobila. A pochybujem, že to niekto z nich podporuje. Som, samozrejme, rád, že tá osem dní trvajúca diskusia, a môže trvať aj dlhšie, vážení páni a vážené dámy, priniesla aspoň čiastkový úspech v tom, že minister avizuje isté zníženie týchto navrhovaných vyšších poplatkov. Som sám zvedavý, s čím konkrétne príde. Ja mám jeden z pozmeňujúcich návrhov, ktorý poviem o chvíľu. A poviem teda svoju predstavu. Článok V, zmena v zákone o zdravotnom poistení, kde teda zvýšenie odvodov sa, samozrejme, týka nielen odvodov na sociálne poistenie, ale aj odvodov na zdravotné poistenie. Čiže dohodári, samostatne zárobkovo činné osoby aj zamestnanci budú platiť viac na zdravotné poistenie. To je celý vtip. Toľko je moja reakcia na úvodné slová pána ministra. A teraz dovoľte, aby som predniesol svoje pozmeňujúce návrhy. Ako som už avizoval, je ich 14. Pre tých, ktorí majú záujem, mám tu pripravený stručný zoznam týchto 14 pozmeňujúcich návrhov, pretože je mi jasné, že nebude jednoduché orientovať sa pri hlasovaní, ak budete chcieť niektorý z týchto návrhov podporiť. Poďme teda po poriadku. Prvý pozmeňujúci návrh sa týka odstránenia tvrdosti zákona pri priznávaní predčasného starobného dôchodku sporiteľom. Prečítam ho. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). V článku I body 14 a 15 znejú: „14. V § 67 ods. 2 v úvodnej vete sa za slovo „dôchodok“ vkladajú slová „aj vtedy“.“ „15. V § 67 ods. 2 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b) ktoré znie: „b) získal obdobie starobného dôchodkového sporenia najmenej päť rokov“.“ Doterajšie písmená b) a c) sa označujú ako písmená c) a d). Dovoľte, aby som odôvodnil tento pozmeňujúci návrh. Vládny návrh zákona diskriminuje pri priznávaní predčasných starobných dôchodkov poistencov, ktorí sú sporiteľmi podľa osobitného predpisu podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení. Ak by bol prijatý vládny návrh, sťažil by sa prístup k predčasným starobným dôchodkom sporiteľom. Došlo by k tomu preto, lebo podľa § 68 ods. 4 a § 66 ods. 6 sa suma predčasného starobného dôchodku poistenca, ktorý je sporiteľ podľa osobitného predpisu, zníži o polovicu pomernej sumy starobného dôchodku patriacej za obdobie starobného dôchodkového sporenia. Poistenec, ktorý je sporiteľ, tak podmienku, aby výška sumy predčasného starobného dôchodku bola vyššia ako 1,2-násobok sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu podľa osobitného predpisu, splní ťažšie ako poistenec, ktorý sporiteľom nie je a ktorého výška predčasného starobného dôchodku sa mu nekráti. Takýto diskriminačný prístup súčasne môže byť pre sporiteľov, ktorí chcú v budúcnosti požiadať o predčasný starobný dôchodok, dôvodom, prečo budú prinútení vystúpiť z 2. dôchodkového piliera. Preto navrhujem podmieniť vznik nároku na predčasný starobný dôchodok v sume vyššej ako 0,6-násobok životného minima získaním najmenej piatich rokov starobného dôchodkového sporenia, pričom ten poistenec, ktorý je sporiteľom v 2. pilieri, ale nezískal päť rokov starobného dôchodkového sporenia, bude mať tiež nárok na predčasný starobný dôchodok, ale len v sume vyššej ako 1,2-násobok sumy životného minima. Druhý pozmeňujúci návrh sa týka zavedenia takzvaného výhodnejšieho zodvodenia dohôd aj pre poberateľov výsluhových dôchodkov, pretože ak by sa schválil vládny návrh, tak poberatelia výsluhových dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov by boli diskriminovaní v podmienkach platenia odvodov zo svojich príjmov získaných na dohody. Dovoľte predniesť znenie tohto návrhu. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I bod 2 znie: „2. V § 4 odseky 1 a 2 znejú: Odsek 1: „Zamestnanec na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a poistenia v nezamestnanosti je fyzická osoba v právnom vzťahu, ktorý jej základné právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, okrem a) fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohody o brigádnickej práci študentov, b) fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti, ak je poberateľom 1. starobného dôchodku, 2. invalidného dôchodku, 3. výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšila dôchodkový vek, 4. invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu, a c) žiaka strednej školy a študenta vysokej školy pri praktickom vyučovaní v období odbornej (výrobnej) praxe.“ Odsek 2: „Zamestnanec na účely dôchodkového poistenia je aj fyzická osoba v právnom vzťahu, ktorý jej zakladá právo na nepravidelný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, okrem žiaka strednej školy a študenta vysokej školy pri praktickom vyučovaní v období odbornej (výrobnej) praxe a člena volebnej komisie. Zamestnancom na účely dôchodkového poistenia je aj a) fyzická osoba v právnom vzťahu na základe dohody o brigádnickej práci študentov, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, a b) fyzická osoba v právnom vzťahu na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 s 3, ak je poberateľom 1. starobného dôchodku, 2. invalidného dôchodku, 3. výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšila dôchodkový vek, 4. invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu.“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa vypúšťa bod 3. V súvislosti s vypustením novelizačného bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúcich bodov a toto prečíslovanie sa premietne do článku VII o účinnosti. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I body 4 a 5 znejú: „4. V § 7 odsek 3 znie: „Zamestnávateľ na účely nemocenského poistenia a poistenia v nezamestnanosti nie je fyzická osoba alebo právnická osoba podľa odseku 1 v právnom vzťahu s a) fyzickou osobou na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, ktorý jej zakladá právo na nepravidelný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, b) fyzickou osobou na základe dohody o brigádnickej práci študentov, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, c) fyzickou osobou na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3, ak je poberateľom 1. starobného dôchodku, 2. invalidného dôchodku, 3. výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšila dôchodkový vek, 4. invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu.“.“ „5. § 20 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „Povinné nemocenské poistenie a povinné poistenie v nezamestnanosti fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti zaniká a) priznaním starobného dôchodku, invalidného dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu, b) dovŕšením dôchodkového veku poberateľa výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu.“.“ Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa za bod 22 vkladá nový bod 23, ktorý znie: „23. V § 128 odsek 4 znie: „Poistné na invalidné poistenie neplatí poistenec, ktorý je dôchodkovo poistený po priznaní starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku. Poistné na invalidné poistenie neplatí ani poistenec, ktorý je dôchodkovo poistený, je poberateľom výsluhového dôchodku podľa osobitného predpisu a dovŕšil dôchodkový vek. Poistné na invalidné poistenie neplatí zamestnávateľ za zamestnanca, ktorý je poistenec podľa prvej a druhej vety.“.“ V súvislosti s vložením nového bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúcich bodov a toto prečíslovanie sa premietne do článku VII o účinnosti. Piaty bod pozmeňujúceho návrhu. V článku V body 1, 2 a 10 znejú: „1. V § 10b ods. 1 písm. a) sa slová „dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru" nahrádzajú slovami „dohody o brigádnickej práci študentov, dohody o vykonaní práce poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku, dohody o pracovnej činnosti poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku“.“ Máme tam odkaz pod čiarou 19, kde poznámka pod čiarou k odkazu 19 znie: „ 19) § 65 a 65a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov.“ “2. V § 11 ods. 3 sa slová „dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru“ nahrádzajú slovami „dohody o brigádnickej práci študentov, dohody o vykonaní práce poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku a dohody o pracovnej činnosti poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku“.“ „10. V § 29b ods. 11 sa slová „dohôd vykonávaných mimo pracovného pomeru“ nahrádzajú slovami „dohody o brigádnickej práci študentov, dohody o vykonaní práce poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku, dohody o pracovnej činnosti poberateľov výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, ak dovŕšili dôchodkový vek podľa osobitného predpisu, poberateľov invalidného výsluhového dôchodku z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov, poberateľov starobného dôchodku alebo poberateľov invalidného dôchodku“.“ Dovoľte k tomu povedať odôvodnenie. Podľa vládneho návrhu fyzické osoby vykonávajúce zárobkovú činnosť na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru majú byť sociálne poistené. Pritom výhodnejšie postavenie budú mať študenti pracujúci na základe dohody o brigádnickej práci študentov a poberatelia starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku, lebo budú iba povinne dôchodkovo poistení a nebude sa ich týkať ani povinné verejné zdravotné poistenie. Výhodnejšie podmienky by sa však mali vzťahovať nielen na poberateľov starobných dôchodkov a invalidných dôchodkov, ale aj na poberateľov výsluhových dôchodkov po dovŕšení dôchodkového veku a invalidných výsluhových dôchodkov poskytovaných podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Inak pôjde o diskrimináciu a nerovné postavenie uvedených skupín osôb. Naviac, v § 128 ods. 4 sa výnimka, ktorá sa týka osôb, ktoré neplatia poistné na invalidné poistenie rozširuje aj na poberateľov výsluhových dôchodkov, ktorí dovŕšili dôchodkový vek, poberatelia starobných dôchodkov a predčasných starobných dôchodkov tam už sú, čiže pribúdajú nám tam bývalí policajti a vojaci, tak aby to bolo spravodlivé. To bol druhý pozmeňujúci návrh. Prejdime ďalej, na tretí pozmeňujúci návrh. Ide v ňom o zrušenie vládneho návrhu na zvyšovanie poplatkov pre dôchodkové správcovské spoločnosti. Dovoľte predniesť samotný pozmeňujúci návrh, pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku IV bod 38 znie: „38. V § 63a ods. 3 písm. b až d) znejú: „b) 0,3 % priemernej ročnej predbežnej čistej hodnoty majetku v akciovom negarantovanom dôchodkovom fonde, c) 0,3 % priemernej ročnej predbežnej čistej hodnoty majetku v dôchodkovom fonde podľa § 72 ods. 5 písm. a) a písmeno d) 0,3 % priemernej ročnej predbežnej čistej hodnoty majetku v dôchodkovom fonde podľa § 72 ods. 5 písm. b)“.“ Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku IV bod 118 znie: „118. V prílohe č. 3 sa vypúšťajú slová "v zmiešanom dôchodkovom fonde a v akciovom".“ Dovoľte odôvodniť tento pozmeňujúci návrh. Vládou navrhované zvýšenie hornej hranice odplaty za správu dôchodkového fondu nie je akceptovateľné. Súčasné horné hranice odplát za správu dôchodkového fondu považujeme za dostatočné. Ich zvýšenie by šlo na úkor majetku sporiteľov a znamenalo by to zníženie ich dôchodkov v budúcnosti. Rovnako nie je akceptovateľné ani vládou navrhované zvýšenie odplaty za zhodnotenie majetku v dôchodkovom fonde. Súčasná výška odplaty, ktorá je 5,6 % zo zhodnotenia majetku, je primeraná a dostatočne motivujúca pre správcovskú spoločnosť. Pripomeniem ešte raz pre tých, ktorí tu neboli, respektíve nevedia, že v súčasnosti sa výška poplatkov pre dôchodkové správcovské spoločnosti pohybuje na úrovni 29 mil. eur ročne. A ak by sa prijal vládou predložený návrh na zvýšenie poplatkov, tak by to znamenalo zvýšenie príjmov pre správcovské spoločnosti prakticky o 18 mil. ročne. A tých 18 mil. by šlo na úkor sporiteľov. Preto bol takto formulovaný môj pozmeňujúci návrh. A dúfam, že aj on získa vašu podporu. Štvrtý pozmeňujúci návrh hovorí o znížení sadzby pre tvorbu správneho fondu Sociálnej poisťovne. Dovoľte, aby som ho predniesol. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (parlamentná tlač 141). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa za bod 39 vkladá nový bod 40, ktorý znie: „40. V § 168 ods. 2 písm. a) sa slová „2,4 %“ nahrádzajú slovami „2,0 %“.“ Doterajšie body 40 až 50 sa označujú ako body 41 až 51. Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V bode 51 sa vypúšťa § 293cg. Doterajšie § 293ch až § 293cp sa označujú ako § 293cg až § 293co. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V bode 51 § 293co znie: „V rokoch 2013 a 2014 sa správny fond tvorí a) najviac vo výške 2,1 % z poistného na nemocenské poistenie, poistného na dôchodkové poistenie, poistného na úrazové poistenie, poistného na garančné poistenie a poistného na poistenie v nezamestnanosti a z poistného do rezervného fondu solidarity a z odplaty za postúpenú pohľadávku na poistnom na nemocenské poistenie, na poistnom na dôchodkové poistenie, na poistnom na úrazové poistenie, na poistnom na garančné poistenie a na poistnom na poistenie v nezamestnanosti a na poistnom do rezervného fondu solidarity, b) z účelovej návratnej finančnej výpomoci na financovanie Projektu správy sociálnych dávok, c) vo výške 0,25 % z príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, d) z finančných prostriedkov poskytnutých na krytie výdavkov súvisiacich so zavedením eura v Slovenskej republike, e) z príjmov, ktoré plynú z vlastného majetku Sociálnej poisťovne, f) z úrokov na účte správneho fondu, g) z poriadkových pokút podľa § 202, h) z poplatku za vydanie akceptačného listu podľa osobitného predpisu, i) z pokuty uloženej za porušenie povinností ustanovených v § 228 ods. 1, § 231 ods. 1 písm. a), b) 1. bode, f) a m), j) z ostatných príjmov.". Dovoľte odôvodniť tento pozmeňujúci návrh. Navrhuje sa zníženie tvorby správneho fondu na najviac 2 % z poistného na nemocenské poistenie, poistného na dôchodkové poistenie, poistného na úrazové poistenie, poistného na garančné poistenie, poistného na poistenie v nezamestnanosti a z poistného do rezervného fondu solidarity a z odplaty za postúpenú pohľadávku na poistnom na nemocenské poistenie, na poistnom na dôchodkové poistenie, na poistnom na úrazové poistenie, na poistnom na garančné poistenie a na poistnom na poistenie v nezamestnanosti a na poistnom do rezervného fondu solidarity. Podľa doložky vplyvov k vládnemu návrhu zákona z dôvodu vyšších príjmov na sociálne poistenie sa zvýšia príjmy správneho fondu Sociálnej poisťovne, a to o sumu 6,6 mil. eur v roku 2012, 14,4 mil. eur v roku 2013, v roku 2014 vo výške 16,3 mil. eur a v roku 2015 vo výške 18,1 mil. eur. Nie je možné súhlasiť s tvrdením, že o uvedené sumy možno očakávať nárast výdavkov Sociálnej poisťovne, myslím tým výdavky na réžiu, na chod Sociálnej poisťovne. Podľa môjho názoru ku konsolidácii verejných financií by mali prispievať aj jednotlivé verejnoprávne inštitúcie vrátane Sociálnej poisťovne. Pozitívnym príkladom pri šetrení verejných výdavkov je pritom samotná Sociálna poisťovňa. V roku 2010 sa správny fond Sociálnej poisťovne znížil z pôvodne plánovaných 137 mil. eur na 128 mil. eur. V roku 2011 sa správny fond Sociálnej poisťovne tvoril vo výške už len 116 mil. eur. Od januára do mája 2012 sa správny fond Sociálnej poisťovne čerpal na úrovni 43,96 mil. eur, čo je v prepočte na celý kalendárny rok suma 106 mil. eur, pričom tvorba správneho fondu na rok 2012 bola rozpočtovaná na sumu 113 mil. eur. Pripomeniem, že za týmito pozitívnymi číslami je manažment Sociálnej poisťovne na čele dnes už s bývalým generálnym riaditeľom pánom Ľubošom Lopatkom. Každá jedna desatina percenta z poistného v tej sadzbe do správneho fondu znamená pre tvorbu správneho fondu príjem približne 4,5 mil. eur. Zníženie tvorby správneho fondu na 2 % v roku 2015 tak bude znamenať pokles príjmov približne o 18 mil. eur. O túto sumu však správny fond v konečnom dôsledku nepríde, pretože sú tu tie vyššie príjmy, tak ako to uvádza doložka vplyvov k vládnemu návrhu zákona. Čiže toto zníženie sa v konečnom dôsledku nedotkne správneho fondu Sociálnej poisťovne, ktorý zostane zachovaný na súčasnej výške. V rokoch 2013 a 2014 sa v prechodných ustanoveniach navrhuje tvorba správneho fondu vo výške 2,1 % z poistného, čo zodpovedá očakávanému zvýšeniu príjmov na sociálne poistenie v týchto rokoch. To bol štvrtý pozmeňujúci návrh. Prejdime k piatemu pozmeňujúcemu návrhu, ktorého obsahom je úplné zrušenie všetkých vládou navrhovaných zmien v 2. dôchodkovom pilieri. Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa vypúšťa bod 12. Doterajšie body 13 až 50 sa označujú ako body 12 až 49. Druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V článku I sa vypúšťajú body 22 a 23. Doterajšie body 24 až 49 sa označujú ako body 22 až 47. Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I bode 47 sa vypúšťajú § 293cf a § 293cg. Doterajšie § 293ch až § 293cp sa označujú ako § 293cf až § 293cn. Štvrtý bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I