55. schôdza NR SR - 10.deň - B. popoludní
Dátum: 2022-02-17
Poslanec: Susko, Boris (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

89. Ďakujem pekne za slovo, vážený pán predsedajúci. Vážená pani ministerka, vážené kolegyne, kolegovia, pani ministerka vystúpila pred hlasovaním o návrhu zákona, ktorým sa má zriadiť Mestský súd v Bratislave, a teda otvorila rozpravu k tomuto bodu. Ja som rád, že umožnila znova vystúpiť k tejto veci. Musím povedať, že zriadenie Mestského súdu v Bratislave je jedna zo súčasti celej reformy sústavy súdov, tzv. súdnej mapy. Keďže je otvorená rozprava k tomuto bodu, ja sa budem venovať len tomuto bodu. Účelom reformy systému súdov by v prvom rade mal byť lepší prístup k spravodlivosti pre občana. A to nielen z hľadiska miestnej príslušnosti k súdu, ale najmä z hľadiska efektivity, kvality a rýchlosti súdnych konaní ako takých. Pani ministerka, vy ste vo svojom prejave však vôbec neodôvodnila, ako má k tomuto prispieť centralizácia do jedného obrovského súdu v Bratislave z doterajších piatich okresných súdov. Argumentujete špecializáciou. Veď ale na všetkých okresných súdoch v Bratislave, na všetkých piatich, je zabezpečená špecializácia v zásade najlepšie na Slovensku vo všetkých agendách, tak v agende obchodnej, ako aj agende civilnej, ako aj agende trestnej, tak aj v agende poručenskej. Vo všetkých piatich okresných súdoch je takisto zabezpečený náhodný výber sudcu v zmysle medzinárodných predpisov. Argumentujete, že je nevyváženosť v zaťažení sudcov na jednotlivých okresných súdoch. Toto je síce pravda, ale len čiastočne a takýto nepomer je len v zásade na Okresnom súde Bratislava I a to len z historického hľadiska, kedy v určitých trestných veciach historicky konal len Okresný súd Bratislava I. A dnes je to už úplne inak a tá zaťaženosť je práve preto, že dobiehajú staré veci, ktoré, ako ste sama povedali v rozprave, sa nebudú prerozdeľovať. Teda tento problém sa nijako zlúčením do jedného veľkého súdu nevyrieši. A okrem toho Ústavný súd Slovenskej republiky opakovane konštatoval, že prieťahy v súdnych konaniach na Okresnom súde Bratislava I nie sú spôsobené zlým manažmentom súdu, ale zlou personálnou politikou ministerstva spravodlivosti. Povedali ste, že zlúčením nedôjde k prerozdeleniu spisov, teda že nedôjde k prieťahom, tak potom sa pýtam: Načo sa to potom vôbec robí? Načo sa zriaďuje takýto jeden veľký súd? A z hľadiska nového nápadu prípadov to bude možné zistiť a zanalyzovať najskôr po piatich až šiestich rokoch. Na druhej strane však sťahovaním z piatich okresných súdov do novej budovy určite dôjde k zdržaniu, veď je to úplne logické, že dôjde k zdržaniu, no zo samotného princípu sťahovania, a teda dôjde k prieťahom v jednotlivých súdnych konaniach a, dovolím si povedať, k značným prieťahom. Ak sa bavíme o dostupnosti k súdu a teda ako sa zlepší prístup k spravodlivosti, tak potom v prípade Bratislavy ani tak nejde o vzdialenosť k súdu, ako je to v iných miestach na Slovensku, čo sme sa mohli baviť pri tom prvom návrhu z hľadiska okresných súdov, ale v celkovej logistike. Viete si predstaviť, ako sa logisticky 500-tisícová Bratislava bude situovať do jedného miesta niekde v centre Bratislavy? Dopravná logistika, parkovanie, logistika s pojednávacími miestnosťami, vstupom na súd, kontrolou pri vstupe na súd, do pojednávacích miestností a tak ďalej. A keď sa už bavíme o dôvodoch, decentralizácia na štyroch okresných súdoch sa udiala, ak sa dobre pamätám, ak mám dobré informácie, v roku 1978 a piaty súd neskôr. Pani ministerka, kde máte dáta, ako sa zhoršila, ako sa zhoršili súdne konania z hľadiska efektivity a dĺžky konania oproti predchádzajúcemu roku? Samozrejme, s ohľadom na vývoj demografie, vecnému obsahu, nápad vecí a podobne. Kde je takáto analýza, ktorá hovorí, že sa to zhoršilo, aby bolo odôvodnené vracať sa späť k stavu spred ´78. roku? Nikto – ani my ako poslanci Národnej rady, ktorí máme o tomto rozhodovať, ani samotní sudcovia, ani verejnosť – nikto takúto analýzu nevidel a nikto takéto dáta nepozná. A návrat k nejakému modelu by sa mal urobiť práve na základe dát a analýzy toho, že či predchádzajúce, predchádzajúca decentralizácia splnila, alebo nesplnila svoj účel. Pokiaľ takéto dáta a analýzu nemáme, tak ťažko môžte odôvodňovať, že toto prispeje k efektívnemu súdnemu konaniu a k zrýchleniu súdnych procesov. A keď už sme pri tom teda, 150 až 200 sudcov v Bratislave bude v poriadku, keď napríklad súd v Galante bude mať 15 sudcov? To je potom v poriadku? Argumentujete vo verejnom priestore, sme boli svedkami v reláciách, odporúčaním Európskej komisie pre efektivitu justície alebo pre efektívnu justíciu. Tak táto hovorí, pani ministerka, práve naopak, ako to vy interpretujete. Upozorňuje na riziká takýchto megasúdov. Hovorí, že je neefektívne ísť práve touto cestou a že treba zastabilizovať existujúce súdy a personálne obsadenie na nich. A pokiaľ ide o samotné budovy v Bratislave, z piatich okresných súdov v Bratislave len jedna z týchto budov je v nájme, štyri majú vlastné budovy, ktoré všetky prešli dôslednou rekonštrukciou. A je absolútne teraz neefektívne, aby sme tieto peniaze, ktoré sa použili na rekonštrukciu týchto súdov, vyhodili do vzduchu a kupovali novú budovu a tieto budovy – samozrejme pod cenu – predávali, pretože neviem si predstaviť, že akým spôsobom sa tieto budovy budú predávať alebo akým spôsobom sa zhodnotia. A to, čo povedala pani Zemanová, je úplne nezmysel, veď predsa sa nedá najskôr predať budovy a potom z toho zafinancovať nejakú budovu novú. Veď čo budú tí sudcovia súdiť na ulici dovtedy? A okrem toho tie peniaze majú ísť práve z plánu obnovy. Ja si myslím, že ešte stále máme čas upraviť plán obnovy a tieto financie, ktoré sú určené výlučne na nákup nových budov, radšej použiť na či už elektronizáciu, respektíve informatizáciu justície tak, aby bol skvalitnený a zefektívnený súdny proces. A to sú hlavné dôvody, prečo nemôžme za tento návrh v žiadnom prípade zahlasovať. Ďakujem pekne.