18. schôdza NR SR - 11.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2020-12-10
Poslanec: Svrček, Miloš (SME RODINA)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

46. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, v súvislosti s týmto prerokovaním predmetného návrhu zákona, ktorým sa mení ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, je potrebné určite vytvoriť aj podmienky na uloženie pracovnej povinnosti na zabezpečenie poskytovania sociálnych služieb a vykonávania opatrení aj sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v čase núdzového stavu v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas podľa závažnosti ohrozenia na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území. V čase pandémie COVID-19 je nevyhnutné reagovať na potreby aplikačnej praxe a vytvoriť určite aj podmienky na personálne zabezpečenie adekvátnej pomoci klientom, osobitne v zariadeniach sociálnych služieb, ale aj klientom služieb krízovej intervencie domácej opatrovateľskej služby a iných druhov sociálnych služieb. Rovnako nevyhnutné je v tomto čase zabezpečenie aj potrebných personálnych kapacít pre výkon opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, a to tak v zariadení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ako aj v orgánoch sociálnoprávnej ochrany detí kurately. Skúsenosti z prvej a druhej vlny pandémie, a to nielen v rámci našej krajiny, ale aj v rámci Európskej únie, nám jasne dokazujú, že prijímateľa sociálnych služieb, najmä v zariadeniach sociálnych služieb, ktoré sú kolektívnymi zariadeniami z veľkej väčšiny veľkokapacitnými, patria z hľadiska šírenia ochorenia COVID-19 a jeho následkov najmä medzi najohrozenejšie skupiny obyvateľstva a v prípade prepuknutia nákazy priamo v pobytovom zariadení sociálnych služieb dochádza k rýchlemu šíreniu uvedeného ochorenia a k jeho fatálnym následkom. Nemenej citlivou klientskou skupinou sú maloleté deti, pre ktoré sú vykonávané opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v centrách pre deti a rodiny pobytovou formou, a to v drvivej väčšine na základe rozhodnutia súdu, či deti, pre ktoré sú vykonávané opatrenia ambulantnou formou alebo terénnou formou v ich rodinnom prostredí. Šírenie ochorenia COVID-19 ovplyvňuje bezprostredne, vzhľadom na špecifiká odbornej pomoci v týchto oblastiach výkonu, ktorá je vyslovene založená na priamom osobnom kontakte a vo väčšine na kontakte dlhodobom, aj zamestnancov v sociálnych službách a sociálnoprávnej ochrany detí a v sociálnej kuratele. Následkom je reálny výpadok pracovnej sily napríklad počas nariadenej nevyhnutnej karantény zamestnancovi či jeho rodinnému príslušníkovi a tiež pochopiteľná obava niektorých zamestnancov o vlastné zdravie či zdravie svojich blízkych v rámci svojej rodiny. Aj napriek tejto nepochopiteľnej obave alebo v podstate riziku, ktoré v podstate predstavuje COVID-19, je potrebné predchádzať aj situáciám, keby niektorí zamestnanci v čase tohto šírenia prenosného ochorenia, napríklad v zariadeniach, odmietnu z obavy o vlastné zdravie nastúpiť do práce. Samozrejme, je to úplne ľudské, dochádza k takýmto situáciám, na základe čoho dochádza, samozrejme, k zníženiu toho praktického výkonu odbornej pomoci a starostlivosti. Aktuálne je možné uložiť pracovnú povinnosť v oblasti sociálnych služieb a sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately len na zabezpečenie výkonu zdravotnej starostlivosti, t. j. sestrám v zariadeniach, čo je nepostačujúce vzhľadom na skutočnosť, že väčšinu personálu v zariadeniach, ktorý sa podieľa na priamej starostlivosti, tvoria opatrovatelia, vychovávatelia, sociálni pracovníci a iní odborní pracovníci a tiež obslužný, resp. pomocný personál. Zamestnanci poskytujúci zdravotnú starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb tvoria len necelých 8 % z celkového počtu zamestnancov v zariadeniach sociálnych služieb a v zariadeniach sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately cca 4 % z celkového počtu zamestnancov. Z uvedeného hľadiska preto aj s kolegyňou Hajšelovou by sme chceli predložiť pozmeňujúci a doplňujúci návrh, pričom navrhovaným doplnením by sa rozšírili možnosti uložiť v čase núdzového stavu v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas podľa závažnosti ohrozenia na poskytnutom alebo bezprostredne ohrozenom území pracovnú povinnosť aj na zabezpečenie poskytovania sociálnych služieb a vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately tak, aby bolo možné pracovnú povinnosť uložiť všetkým kategóriám zamestnancov poskytovateľov sociálnych služieb a zamestnancom vykonávajúcim opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, čím by bol zabezpečený potrebný rozsah odborných, obslužných a ďalších činností ustanovených zákonom o sociálnych službách. Teraz by som prečítal to ustanovenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu, kde v čl. 1 sa za bod 3 vkladá nový bod 4, ktorý znie: "4. V čl. V ods. 3 písm. b) sa za slovo «starostlivosti» vkladajú slová «poskytovania sociálnych služieb, vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately.».". Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Zároveň bod 2 v čl. 1 doterajšom bode 6 sa slová, citujem: "o zrušení predlžovania, o predĺženia núdzového stavu" nahrádzajú slovami "Národnej rady podľa čl. 5 ods. 2.". Tento druhý bod je odôvodnený z hľadiska toho, aby sa uverejnilo v Zbierke zákonov Slovenskej republiky aj uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky o ratihabícii predlžovania núdzového stavu alebo jeho opätovného vyhlásenia z tých istých dôvodov, ak od skončenia predchádzajúceho núdzového stavu neuplynulo 90 dní. Preto by som poprosil pána spravodajcu, aby uviedol aj tento pozmeňujúci návrh. (Reakcia spravodajcu: "Spoločne?" ) Spoločne, áno. Ďakujem pekne.