AlexejDobrolubov/national_council_slovak_2010 huggingface dataset:
19. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2017-09-08
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

96. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, čakal som na tento deň, na túto chvíľu, vedel som, že raz nastane chvíľa, keď táto vládna koalícia sa bude musieť pozrieť pravde do očí. Čas, v ktorom ekonomika jednoznačne ukazuje výsledky katastrofálneho štýlu riadenia štátu. Toho spôsobu správy vecí verejných, ktorý tu vládna koalícia a s ňou spolupracujúca časť opozície za posledný rok a pol predvádzala a treba povedať, že aj za roky predtým. Ja nespochybňujem potrebu výstavby ciest, ale akože to, že vami spravovaný štát na to nemá, nemá na to v časoch, keď sa podľa vás Slovensku výnimočne darí. Prečo v čase, podľa vás tak úspešnom, nebolo zadlženie znížené na takú mieru, že by ste si mohli na výstavbu ciest požičať a nepotrebovali ste, a nepotrebovali na to rušiť dlhovú brzdu? Toto je pokus dostať voliča bez rebríka na povalu. Áno, návrh uznesenia naznačuje, že pôžičky na dlhovú brzdu by bolo možné brať len na výstavbu ciest uvedených v prílohe návrhu uznesenia. A to je tak, ako keby otec rodiny najprv prepil výplatu a potom obhajoval pôžičku na jedlo s tým, veď je to len na jedlo. Prečo ste nemysleli na cesty vtedy, keď ste schvaľovali milióny mimovládkam? Prečo ste na ne nemysleli vtedy, keď ste za cenu vysokých nákladov vytvárali špeciálne zložky ideovej polície? Nestačil by mi časový limit na vystúpenie v rozprave, ak by som mal vymenovať všetky veci, kde peniaze štátu leteli, ako sa hovorí, von oknom. Nepotrebujeme rušiť dlhovú brzdu. Stačí urobiť poriadok v štátnom rozpočte na rok 2018 a bude aj na cesty, a to bez ďalších dlhov. Ešte pohľad na ekonomickú stránku veci. Otázne je, či si Európska centrálna banka ešte môže dovoliť takú mieru vydávania nekrytých peňazí. Už asi nie, a tak pravdepodobne nás čaká rast úrokových mier a postupný nástup hospodárskej krízy. Preto na tzv. lacné peniaze treba už asi zabudnúť v tomto čase. Dúfam, že sa v tejto sále nájde dosť zodpovedných poslancov na to, aby tento návrh uznesenia neprešiel. Zadlžovať Slovensko nie je cesta pre jeho budúcnosť. Vážení prítomní, dlhová brzda chráni tento štát pred zlyhaním jeho elít. Jedno hlúpe rozhodnutie za druhým a výsledok je, že chýbajú peniaze na veci potrebné. A vtedy je čas pre vládnu koalíciu sa nad svojou politikou zamyslieť. Rušenie dlhovej brzdy mi pripadá ako činnosť obsluhy Černobyľskej elektrárne v čase straty ovládania reaktoru. Vypínali jeden bezpečnostný systém za druhým a vieme, ako to dopadlo. Dlhová brzda je bezpečnostný systém Slovenska, nevypínajme ho! Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)
18. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2017-06-16
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

150. Vážená pani predsedajúca, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, vo svojom vystúpení sa chcem zamerať na jednu oblasť návrhu zákona, a to na fakt, že návrh zákona nezavádza imperatívny mandát. Dnes rok aj niečo od volieb máme v parlamente 12 nezaradených poslancov. Niektorí z tohto počtu boli zo svojho pôvodného poslaneckému klubu vylúčení, iní odišli sami. Navrhovaná strata mandátu sa netýka poslancov, ktorí by boli vylúčení z poslaneckého klubu, pretože opustenie poslaneckého klubu sa neudialo z ich podnetu. Vylúčenie poslanca z poslaneckému klubu a jeho pôsobenie v pozícii nezaradeného poslanca iste nevnímajú občania pozitívne. Oveľa horšie sú ale tie prípady, keď sa poslanec vyvezie do parlamentu na kandidátke strany, ktorú potom z vlastnej vôle opustí, aby svoj mandát uplatňoval v poslaneckom klube strany inej. To už je z morálneho hľadiska zrada voliča a pár tu prítomných svojho voliča týmto spôsobom zradilo. Chápem, že sú situácie, keď je naozaj ťažko zostať v klube strany, keď sa samotná strana úplne spreneverí svojim predvolebným sľubom a tak si, diplomaticky povedané, urobí z ústneho otvoru zadnú časť tela. Je iste ťažké sa pozrieť z pozície poslanca vládnej koalície do očí voličom, ktorým po celý časť predvolebnej kampane vtĺkal do hlavy motto "S Ficom nikdy". Ale morálne čistým riešením takej nemilej situácie nie je zdupkať z poslaneckého klubu. Morálnou povinnosťou poslanca je zostať v klube a presviedčať ostatných poslancov, aby plnili to, čo sľúbili svojmu voličovi. A trvať na tom až do doby, kým to ostatní v klube akceptujú, prípadne do doby, kým dotyčného rebelanta vylúčia z klubu. Ďakujem za pozornosť.
18. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2017-06-16
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

132. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, Slovenská republika má za celé roky svojej existencie len jedno úspešné referendum, a to o vstupe do Európskej únie. Aj to napriek obrovskej a drahej mediálnej kampani prešlo len tesne s účasťou 52,15 %. Myslím, že každému z nás je jasné, že 50-percentná hranica účasti voličov na referende je pre akékoľvek budúce referendum zničujúca. Preto podľa tohto návrhu by bolo referendum platné v prípade, ak sa ho zúčastní minimálne polovica z počtu voličov, ktorí sa zúčastnili posledných parlamentných volieb. Že ide o číslo postačujúce, uvediem na príklade. Z princípov parlamentnej demokracie vyplýva, že vláda musí získať dôveru väčšiny v parlamente a väčšina v parlamente musí vo voľbách získať hlasy minimálne polovice voličov, inak by nebola väčšinou. A ak je polovica voličov z parlamentných volieb zastúpená svojimi poslancami dostačujúca na dôveru vláde, tak potom je rovnako postačujúca na platné referendum. To už ani nespomínam našich europoslancov, ktorí svoje mandáty získali vo voľbách s účasťou 13, 05 %. Dnes tu pred nami stojí zásadná otázka: Máme alebo nemáme dať občanom Slovenska do rúk nástroj, ktorým môžu priamo ovplyvňovať dôležité rozhodnutia v ich krajine? Ja osobne si myslím, že my im ten nástroj dať musíme. Po mnohých nesprávnych rozhodnutiach v posledných mesiacoch dôvera občanov v systém mimoriadne klesá. Nedá sa dlhodobo pristupovať k správe vecí verejných bohorovným štýlom, že my máme na všetko mandát, lebo voliči nám dali hlas. Vážení kolegovia z MOST-u či bývalej SIET-e, povedali ste pred voľbami svojim voličom o tom, že pôjdete v prípade potreby do vlády s Robertom Ficom? Ktorá zo strán pred voľbami otvorene povedala svojim voličom, že je za prijatie diktátu Únie ohľadom presídľovania migrantov na Slovensku? Tu snáď len MOST - HÍD bol úprimný a stálo ho to nejaké to poslanecké miesto. Dámy a páni, musíme otočiť tento trend rozkladu demokracie, volič nemôže byť naďalej v tejto krajine v takejto miere klamaný. Slovo volič nie je od slova vôl. Volič musí mať možnosť sa v referende vyjadriť k existenčne dôležitým otázkam spoločenského vývoja. Napríklad teraz je čas spýtať sa občana konkrétne na otázku povinných kvót presídľovania migrantov na Slovensku. Nie je to vec, kde my máme morálne právo rozhodnúť, teda určite nemáme morálne právo hlasovať za prijatie požiadaviek Bruselu. Rovnako bez referenda nemáme morálne právo rozpustiť slovenskú štátnosť v nijakom jadre Únie. Vážení kolegovia, dôverujme svojim voličom, dajme im funkčné referendum a podporte tento návrh. Ďakujem za pozornosť.
17. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-05-17
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

150. Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, ja len v krátkosti zhrniem, čo tu bolo povedané kolegom Schlosárom. Trestný čin, ako aj následný trest je veľký zásah do života obete, páchateľa, ako aj ďalších ľudí. Vieme, že posúdenie vecí orgánmi činnými v trestnom konaní, ako aj súdmi nemusí byť vždy ideálne spravodlivé. Preto zákonodarstvo v trestnom práve umožňuje využiť opravné prostriedky. Prax ukázala, že veľmi často sú to rozhodnutím súdu schválené výsledky v konaní o dohode o vine a treste, ktoré poškodený oprávnene vníma ako nespravodlivé voči nemu. Poškodený je v najslabšej pozícii spomedzi okruhu strán trestného konania – obžalovaný, prokurátor, poškodený. Poškodenému sa okrem prípadu, ak si uplatnil nárok na náhradu škody, nedoručuje rovnopis rozhodnutia súdu. Opravný prostriedok môže byť v súčasnosti, môže v súčasnosti použiť len vtedy, ak pokladá za nespravodlivý výrok o náhrade škody. Ale k nespravodlivosti voči nemu môže dôjsť aj pri iných, pri inom výroku. V takomto prípade nemá poškodený zodpovedajúcu možnosť uplatniť opravný prostriedok. To môže viesť až k tomu, že páchateľ, posmelený nespravodlivým rozsudkom, stratí ďalšie zábrany v konaní voči poškodenej osobe. Vcelku to vedie k vyššej miere postihnutia občanov trestnou činnosťou, pričom občania po strate dôvery v právny štát trestnú činnosť v menej závažných prípadoch ani nenahlásia. Návrh zákona dáva poškodenému právo napadnúť rozhodnutie súdu v neprospech obžalovaného a tým odstraňuje spomínanú disproporciu v spomínanom okruhu strán trestného konania. Ďakujem za pozornosť.
17. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-05-17
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

138. Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, k príprave tohto zákona sme pristúpili na základe mnohých podnetov od obhospodarovateľov lesa, príslušníkov Policajného zboru, ako aj od mnohých občanov, ktorým stav slovenskej prírody a krajiny nie je ľahostajný. Kto pozná problematiku nelegálnych výrubov v lese a lesného hospodárstva celkovo, ten iste vie, prečo je takáto právna úprava potrebná. Nelegálny výrub drevín je v mnohých oblastiach Slovenska veľkým problémom pre vlastníkov lesa. V tejto súvislosti je treba pripomenúť, že štát prostredníctvom zákona o lesoch č. 326/2005 Z. z. ukladá vlastníkovi, ako aj obhospodarovateľovi lesa celý rad povinností, ktorých splnenie si vynucuje aj pod hrozbou sankcií. Cieľom štátom uložených povinností je, aby na lesnom pozemku rástol kvalitný les plniaci produkčné aj mimoprodukčné funkcie lesov. Dosiahnutie zákonom požadovaného stavu lesa stojí jeho obhospodarovateľa nemálo úsilia a zdrojov. Kto v lese vykonáva nelegálny výrub stromov, ten toto úsilie marí. Štátu tak vzniká morálna povinnosť zabezpečiť také legislatívne prostredie, ktoré umožňuje efektívnu ochranu lesa pred nelegálnymi výrubmi. Predkladaný zákon rieši praktický problém, s ktorým sa osoby chrániace les vo svojej praxi stretávajú. Ak občan vojde do lesa so všetkým svojím vybavením a ak ho aj lesná stráž alebo príslušníci Policajného zboru v lese stretnú, môžu ho iba sledovať, či nezačne konať protiprávnu činnosť, a potencionálny páchateľ si len počká na čas, keď bude musieť hliadka odísť inam a dielo skazy lesa sa začína. Slovo potencionálny páchateľ je iste namieste. Lebo aký iný dôvod má občan, ktorý sa nechystá píliť stromy alebo spracúvať hrubé drevo, chodiť po lese s takýmto vybavením? V súčasnosti je potrebné páchateľa chytiť priamo pri pílení, manipulácii či odvoze nakradnutého dreva, aby orgány mohli konať. To už môže byť pre konkrétnu časť lesa naozaj neskoro. Po prijatí tohto návrhu zákona bude musieť občan pri kontrole príslušným orgánom zdokladovať, za akým účelom sa po lese pohybuje s výbavou umožňujúcou spílenie väčších stromov. To môže zachrániť nejeden lesný strom, nejeden hektár lesa. Na ilustráciu uvádzam, že v Trestnom zákone už existuje jeden zákaz nosenia nástrojov do krajiny a tým pádom aj do lesa. Z § 249 Poškodzovanie a znehodnocovanie archeologického dedičstva vyplýva zákaz vyhľadávačov kovov alebo iných detenčných zariadení. Predkladatelia zákona si uvedomujú, že predmetná vec má v mnohých prípadoch aj sociálny rozmer. A to predovšetkým v okolí osád, tzv. marginalizovaných komunít. Tu je zároveň nevyhnutná efektívna terénna sociálna práca s neprispôsobivými spoluobčanmi. Peniaze na rôzne projekty pre tieto komunity sú v rozpočte už vyčlenené. Neuspokojivé výsledky sociálnej práce s týmito komunitami, nech je ich príčina akákoľvek, nemôžu byť dôvodom pre nezabezpečenie ochrany práv vlastníkov a obhospodarovateľov lesa. Ďakujem za pozornosť.
14. schôdza NR SR - 11.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-04-06
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

45. Ďakujem za slovo. Vážený pán minister vnútra Slovenskej republiky, v súlade s čl. 80 Ústavy Slovenskej republiky a § 129 zákona o rokovacom poriadku si vám dovoľujem podať nasledovnú interpeláciu. Ministerstvo vnútra schválilo dotáciu na projekt miestnej občianskej poriadkovej služby v rómskych komunitách, teda takzvané rómske hliadky. Na tento projekt bolo vyčlenených 10 miliónov eur. Výkon tejto práce nesie podobné znaky, ako práca v súkromnej bezpečnostnej službe. Zamestnanci SBS si však musia absolvovať odbornú prípravu, takzvaný kurz SBS. Svoju bezúhonnosť musia zdokladovať odpisom z registra trestov a musia zložiť skúšku odbornej spôsobilosti, ktorá preverí ich znalosť potrebných právnych predpisov, ako aj znalosť postupov pri ochrane osôb a majetku. V tejto súvislosti si vám dovoľujem položiť tieto otázky: 1. Ako bude prebiehať výberové konanie medzi uchádzačmi o prácu v rómskych hliadkach? Bude mať vo výberovej komisii zastúpenie aj príslušník najbližšieho obvodného oddelenia policajného zboru? 2. Aké požiadavky musia spĺňať členovia rómskych hliadok? Čiže napríklad výška ukončeného vzdelania, fyzické predpoklady, odborná spôsobilosť. 3. Budú musieť členovia rómskych občianskych hliadok dokladovať svoju bezúhonnosť odpisom z registra trestov? 4. Akým dokladom, prípadne spôsobom budú uchádzači o prácu v rómskych hliadkach dokladovať, že sú príslušníci rómskeho etnika? Ďakujem za pozornosť.
14. schôdza NR SR - 10.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-04-05
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

144. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, ja poviem v krátkosti pár slov vzhľadom na to, že za včerajšok a dnešný deň k tejto téme bolo povedané vlastne všetko, čo sa malo povedať. Takže máme pred sebou návrh novely Zákonníka práce, ktorý pre pracovníkov maloobchodu opätovne povýši nedeľu na deň pracovné voľna. Predtým, než sme sa rozhodli tento návrh vypracovať, sme si na mnohých miestach overili, čo pre pracovníkov maloobchodu, majiteľov obchodov, ako aj spotrebiteľov nedeľa ako deň pracovného voľna prinesie. Samotní pracovníci maloobchodu nemajú záujem o prácu v nedeľu. Tá nie je poväčšine dostatočne ohodnotená, celkovo sú mzdy v tomto sektore služieb veľmi nízke. Nie je preto nič prekvapujúce, že Odborový zväz pracovníkov obchodu a cestovného ruchu sa už roky o návrat nedele medzi dni pracovného voľna zasadzuje. Prieskumy tiež ukazujú, že ani zákazníci nevidia v zatvorení obchodov cez sviatky a v nedeľu problém. V roku 2014 vykonala v tejto veci prieskum agentúra Polis. Z výsledkov prieskumu vyplynulo, že 58 respondentov zatvorenie obchodov cez sviatky a v nedeľu nevníma ako problém. Nakoniec rodinný rozpočet drvivej väčšiny ľudí neumožňuje väčšie nákupy každý deň, preto nemajú problém návštevu obchodu vypustiť práve v nedeľu. Problémy to neprinesie ani majiteľom obchodov, keďže v nedeľu budú mať zavreté všetci, nik tým nezíska konkurenčnú výhodu. Dnes, ak by majiteľ zavrel obchod na základe vlastnej iniciatívy, prenechá časť tržieb konkurencii. V tejto veci je ale najdôležitejšia požiadavka pracovníkov obchodu, ktorú prezentujú aj ich odbory. Zákazník v nedeľu nakupovať môže a nemusí. Majiteľ obchodu môže nedeľné tržby oželieť, ak mu za to nestoja. Pracovníci obchodu, čo sú prevažne ženy, v nedeľu do tej práce v mnohých prípadoch proste musia, nemajú na výber. A tak často nemajú ani len ten jeden deň v týždni, v ktorom môžu byť všetci členovia rodiny pospolu. Dámy a páni, doprajme im ten, aspoň jeden jediný deň. Ďakujem za pozornosť.
14. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-03-23
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

201. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovolím si predložiť pozmeňujúci a doplňujúci návrh k zákonu, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Zákonník práce v znení neskorších predpisov. Tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh sa týka doplnenia maloobchodného predaja, pri ktorom možno zamestnancovi nariadiť alebo s ním dohodnúť prácu v dňoch ustanovených zákonom. K súčasným výnimkám, ako je maloobchodný predaj na čerpacích staniciach s palivami a mazivami, maloobchodný predaj a výdaj liekov v lekárňach alebo predaj cestovných lístkov, sa pridáva nová výnimka, a to predaj kvetov a predmetov určených na výzdobu hrobu dňa 1. novembra. Odôvodnenie návrhu: Vzhľadom na charakter sviatku 1. novembra, Sviatok všetkých svätých, je potrebné vziať do úvahy potrebu predaja kvetov a predmetov určených na výzdobu hrobu na pamiatku zosnulým. Mnohí občania využívajú možnosť v deň sviatku nakúpiť si kvety a ďalšie predmety k hrobom v predajniach umiestnených priamo na cintorínoch alebo v ich tesnej blízkosti. Táto možnosť umožňuje občanom zbaviť sa starostí s prepravou a uskladnením týchto vecí pred cestou a počas cesty na miesta posledného odpočinku svojich blízkych. Kvety a predmety určené na výzdobu hrobu na pamiatku zosnulým sú špecifickým tovarom. Je to hlavne tým, že deň ich spotreby je v drvivej väčšine práve 1. november. Preto požiadavka, aby v ten deň bol možný ich predaj, je plne oprávnená. Tento návrh bol prekonzultovaný s legislatívnym odborom Národnej rady Slovenskej republiky. Prosím vás o podporu môjho návrhu. Pani predsedajúca, prečítam doslovný pozmeňujúci a doplňujúci návrh. Po prvé, v čl. I sa doterajší text označuje ako bod 1 a dopĺňa sa bodom 2, ktorý znie: 2. Príloha č. 1a sa dopĺňa šiestym bodom, ktorý znie: "Predaj kvetov a predmetov určených na výzdobu hrobu dňa 1. novembra." Ďakujem, skončil som.
12. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-01-31
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

100. Ďakujem za slovo. Vážená predsedajúca, vážené kolegyne, vážení kolegovia, registráciou sa konkrétna cirkev stáva štátom uznávanou cirkvou, čo jej prináša hlavne finančné príspevky od štátu. Naozaj je teda namieste otázka, či má cirkevné spoločenstvo nárok na finančnú podporu už pri počte 20-tisíc členov, ako je tomu dnes, alebo by to číslo malo byť vyššie. Dnes ľudí znepokojuje nefungovanie štátu v iných oblastiach, ako je financovanie cirkvi, napríklad zdravotníctvo, školstvo a tak ďalej. Zdá sa, že pohľad na tento zákon sa vo verejnosti, ale aj tu v sále zúžil len na jeden aspekt zákona, a to na ten, že zákon znemožní štátne financovanie islamistických radikálov a teroristov, ktorí by si poľahky mohli vytvoriť svoju základňu z niektorej mešít, oháňajúc sa pritom členstvom v registrovanej cirkvi, tak ako sa to deje v Nemecku, Francúzsku a inde. Mnohých z nás iste aj tento aspekt motivoval za tento zákon zahlasovať. Sú tu medzi nami aj takí, čo z nejakých dôvodov hlasovali proti tomuto návrhu zákona. Tí buď tento aspekt podcenili, alebo zvýšenie rizika teroristického útoku na území Slovenska nie je pre nich vecou podstatnou. A pán prezident návrh zákona vetoval, čo som aj očakával. Pán prezident sa už niekoľkokrát prejavil ako stúpenec migrácie z Arábie a Afriky na Slovensko. Neraz dokonca vyjadroval svoje sympatie k zámeru Bruselu na povinné prerozdeľovanie migrantov po štátoch Európskej únie. Migrant v Taliansku je aj náš migrant, povedal náš pán prezident nedávno v Taliansku. Ja by som radšej videl, aby slovenské choré deti boli aj s našimi chorými deťmi, na ktoré štát nájde prostriedky, keď ich tie deti potrebujú. Prečítal som si dôvody vrátenia zákona prezidentom a ani jeden u mňa neobstojí. Dostávať finančné príspevky od štátu na chod cirkví nemá nič spoločné so slobodou vyznania. Tú ma rovnako člen registrovanej, ako aj neregistrovanej cirkvi. Hovoriť v tejto súvislosti o diskriminácie, o diskriminácii je naozaj scestné. To by sa už mohol sťažovať naozaj každý, čo od štátu nedostane peniaze na niečo, o čom je presvedčený, že by mal dostať. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dúfam, že svoje rozhodnutie z 30. 11. 2016 potvrdíme hlasovaním aj dnes. Ďakujem za pozornosť.
11. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2016-11-29
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

62. Vážený predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, prečo práve 50-tisíc členov registrovaných cirkví? Ako dospeli predkladatelia tohto zákona k tomuto číslu? Všeobecná časť dôvodovej správy je veľmi strohá a vôbec sa nezaoberá tým, prečo by práve limit 50-tisíc členov registrovaných cirkví malo eliminovať špekulatívne registrácie. Počet obyvateľov Slovenskej republiky je približne 5 426-tisíc, pričom veriacich hlásiacich sa k registrovaným cirkvám a náboženským spoločnostiam je približne 4 076-tisíc obyvateľov, teda 75 % celkovej populácie Slovenska. Z toho vyplýva, že už v podstate ani nie je priestor pre ďalšie cirkvi a náboženské spoločnosti, a to aj vzhľadom na možnosti štátneho rozpočtu. Pokiaľ chceme mať istotu, že nebude dochádzať k špekuláciám pri dnes už ustálenom počte cirkví a náboženských spoločností, mali by sme pristúpiť k požiadavke ustálenej na 250-tisíc členov pri registrácii. Podotýkam, že dnes máme na Slovensku registrovaných 18 cirkví a náboženských spoločenstiev. Dávam do pozornosti, že tri najväčšie registrované cirkvi a náboženské spoločnosti sú Rímskokatolícka cirkev v Slovenskej republike s počtom veriacich 3 347-tisíc. Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku s počtom veriacich 316-tisíc, Gréckokatolícka cirkev na Slovensku s počtom veriacich 206-tisíc. Z predkladaného pozmeňovacieho návrhu vyplýva, že po jeho prijatí by pravdepodobne žiadna ďalšia cirkev už nemala šancu sa stať štátom uznávanou cirkvou a poberať tak príspevky od štátu na svoju činnosť. Možno teoreticky ešte tá moslimská, teda za predpokladu, že by Slovenská republika odovzdala svoje zvrchované právo riadiť migračné toky na svojom území do Bruselu. Aj to len teoreticky, lebo prakticky by po plnej realizácii týchto plánov neziskových mimovládnych organizácií a Bruselu štát s vysokou pravdepodobnosťou skrachoval a následne upadol do chaosu. To by už potom neboli financované ani teraz štátom uznané cirkvi. Prijatím tohto návrhu by sme vyslali signál, že nebude také ľahké pre ďalšiu cirkev získať príspevky zo štátneho rozpočtu. Cirkvám, ktoré sú dnes štátom uznané, uznanie ani príspevky týmto neberieme. Požiadali o uznanie v dobe, kedy vo verejných zdrojoch bola priaznivejšia situácia, ako je dnes. Všetci, dúfam, vieme, ako vyzerá súčasné hospodárenie štátu. Naozaj nie je tu priestor na potencionálne výdavky tohto typu. Budeme radi, ak na budúci rok neskolabuje slovenské zdravotníctvo. Mimovládky a nimi ovládaní politici, médiá budú iste kričať do sveta, že poslanci Ľudovej strany Naše Slovensko podporujú 250-tisícovú hranicu registrácie, pretože cítia nevraživosť voči islamu. Nie je to pravda. Opakujem, nie je to pravda, že by strana niekoho odsudzovala alebo prechovávala nevraživosť k ľuďom pre ich vieru a presvedčenie. Pravdou ale naďalej zostáva, že vždy budeme ctiť a zachovávať kresťanské tradície a v duchu odkazu našich predkov bojovať o to, aby občania mohli slobodne kresťanskú vieru vyznávať, podľa nej žiť, ako aj verejne pôsobiť. Ďakujem za pozornosť.