58. schôdza NR SR - 18.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-12-10
Poslanec: Hraško, Igor (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

43. Ďakujem pekne. Vážené kolegyne, kolegovia, otázka pestovania geneticky modifikovaných plodín nie je na Slovensku ani nová a už vôbec nie na svete. Je totižto už kopec registrovaných geneticky modifikovaných plodín, ktoré sa v niektorých štátoch pestujú. Sú však na to rôzne ohlasy. A keďže túto problematiku sledujem už dlhodobo, mnohokrát som sa stretol a diskutoval na túto problematiku aj s pestovateľmi, ale takisto aj s ľuďmi, ktorí robia šľachtiteľský výskum v tejto oblasti na Slovensku. To znamená, že s výskumníkmi. Sú to odborne fundovaní ľudia, ktorí takisto sa s touto problematikou zaoberajú už dlhé roky. Názory sa v tejto oblasti samozrejme rôznia, ale ako som hovoril, ohlasy aj zo sveta sú rôzne. Bolo predstavených aj mnoho negatívnych a práve reakciou na toto bola aj smernica Európskej únie, ktorá umožňovala jednotlivým členským štátom, dávala možnosť zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov, v skratke teda GMO, na svojom území. Niektoré členské štáty Európskej únie túto možnosť využili, žiaľ, Slovenská republika túto možnosť nevyužila. Zostáva samozrejme otázkou a záhadou, prečo ministerstvo pôdohospodárstva nereagovalo takýmto spôsobom, keďže jedná sa o vyspelé krajiny, ako povedzme Rakúsko, ktoré túto možnosť využilo a zakázalo pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na svojom území. Legislatívny proces, ktorý tomuto predchádzal v rámci Európskej únie, bol dosť zdĺhavý, ale konečne, v konečnom dôsledku dospel do štádia, kedy umožnil alebo teda dopĺňala sa do tej smernice klauzula, ktorou sa umožňuje členským štátom určiť opatrenia, ktorými celé svoje územie alebo časť územia vylúčia z pestovania GMO. Ako som spomínal, riziká tu sú a možno tie pozitíva, ktoré GMO, teda geneticky modifikované organizmy, mali priniesť, povedzme v tom, že sú odolnejšie voči určitým škodcom, odolnejšie voči určitým pesticídom, ktorými sa potom strieka okolitá pôda, aby sa zničili teda buriny a podobné záležitosti a teda, že sa možno v budúcnosti ani nebude musieť toľko, povedzme, ničiť alebo používať tieto prípravky, tak sa neukázala ako o moc rentabilná, ako keď sa pestuje bežný sadovnícky materiál. Negatíva, ktoré to môže v budúcnosti priniesť aj na Slovensko, sú napríklad tie, že nikto nikdy nedokáže 100 % zabrániť prenosu tohto geneticky modifikovaného organizmu alebo teda materiálu na iné bežné plodiny pestované u nás na Slovensku. U nás na Slovensku máme schválené pokusné políčka, je ich niekoľko, všetko sa dá vyhľadať na stránke ministerstva pôdohospodárstva, tam to pekne máte presne, ktoré sú schválené, kde sa, v ktorej lokalite sa to nachádza, kto to dostal schválené. Je to niekoľko svetových firiem, ktoré geneticky modifikované organizmy dlhodobo produkujú, takže sa to skúma už aj na našom území. Ale ako som spomínal, nikto nikdy na 100 % nedokáže zabezpečiť alebo teda zabrániť prenosu tohto geneticky modifikovaného materiálu mimo týchto schválených políčok, čo sa hypoteticky môže stať. Pretože je to úplne normálna bežná vec, každý si chráni svoj majetok, svoje patenty, v podstate platí autorský zákon, to znamená, že ak je niekto autorom daného diela alebo konkrétne, povedzme, aj napríklad geneticky modifikovanej plodiny, dá si ju zapísať, zaregistrovať, je jej autorom. V prípade, že v budúcnosti by sa napríklad našiel takýto materiál na nejakom poli nášho slovenského farmára, tak jednoducho niekto zo svetoznámych firiem príde a povie, že potrebuje skontrolovať, či náhodou neboli použité nejaké iné než sadivo alebo osivo, ktoré bolo k tomuto účelu použité a ktoré je deklarované. Dneska už vidíte, keď chodievate okolo polí po cestách, tak máte vždycky označenú odrodu, ktorá sa pestuje na danom poli. To znamená, že skutočne, že či je aj deklarovaná táto, teda toto osivo, ktoré tam bolo použité. No a v prípade, že by sa náhodou našlo, že v týchto vzorkách je aj materiál, ktorý je autorsky chránený v danej trebárs spoločnosti, tak jednoducho tá spoločnosť môže zažalovať nášho farmára za používanie tohto, tohto osiva bez súhlasu jej autora. To poznáme aj u nás, je autorský zákon, však sme sa o ňom donedávna ostrejšie bavili aj tu v pléne Národnej rady. Avšak tuná sa jedná o pokuty, ktoré sú, nie o pokuty, lebo ani tam to nie sú pokuty, je to neoprávnené obohatenie sa na úkor autora, a tuná sa tieto sumy šplhajú ale do astronomických čísel. Pretože nikto nedokáže povedať, že: no ale to je len týchto pár stebielok, ktoré ste tuná našli, ktoré bohvieakým spôsobom sa tu dostali. A berie sa to plošne, že: no tak našli sme tu vzorku, ja neviem, na rozlohe 5 x 5 metrov, to znamená, že keď to vynásobíme celou rozlohou, takže máte tuná percentuálne zastúpenie takéto a takéto. A tieto cifry, ktoré by mohli byť vymáhané ako porušenie autorských práv, by mohli byť aj existenčne teda pre našich farmárov také, ktoré by ich dohnali v podstate do krachu. Čiže by ich to existenčne položilo. Aby sa predchádzalo takýmto stavom, je lepšie urobiť tzv. prevenciu, aby k takýmto stavom v budúcnosti vôbec nedochádzalo. Dneska stačí, že vtáčik ďobne nejaké semienko, preletí nejakých pár desiatok, pár desiatok metrov, možno aj kilometre, pustí to zrazu niekde inde, tam začne rásť a potom sa to prenesie ešte ďalej a zrazu máme aj geneticky modifikované organizmy, aj na miesta, kde sme ich pôvodne mať nechceli. Aby sa tomuto zabránilo, preto aj tá smernica Európskej únie umožnila teda členským štátom urobiť si takúto výnimku do svojej vlastnej legislatívy. Ako som hovoril, keďže náš, naša, náš štát nereflektoval na takúto možnosť, čiže nepožiadal o túto výnimku, nezakázal pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na Slovensku, prichádzame s novelou zákona, ktorá by takémuto pestovaniu mohla predísť. A teda z dôvodu nečinnosti vlády Slovenskej republiky k podaniu podľa v čl. 26c novely smernice a v súlade s vyššie uvedeným postupom prijímania opatrení. Hlavným účelom tohto nášho návrhu zákona je zakotviť všeobecný zákaz pestovania geneticky modifikovaných rastlín, pričom za pestovanie sa považujú aj poľné pokusy. Zákaz pestovania nemôže byť vzhľadom k európskej legislatíve bezpodmienečný. Obsah podmienok vyplýva z novely smernice. Podmienkou pestovania modifikovaných rastlín je súlad a posúdenie environmentálneho rizika v každom prípade a že, a teraz by som dal niekoľko takých odrážok, nie je v rozpore s princípom predbežnej opatrnosti a princípom prevencie znečisťovania životného prostredia, nie je v rozpore s územným plánom danej lokality, nie je v rozpore s ochranou a využívaním poľnohospodárskej pôdy, nemá negatívny vplyv na ochranu a má vplyv na zamestnanosť v poľnohospodárstve, nemá negatívny vplyv na konvenčný spôsob hospodárenia a ekologický spôsob hospodárenia, nebola u pestovateľa modifikovaných rastlín zaznamenaná nežiaduca prítomnosť modifikovanej rastliny, je vylúčená cezhraničná kontaminácia do štátov, kde je pestovanie modifikovaných rastlín zakázané, a, samozrejme, pestovateľ modifikovaných rastlín neporušil povinnosti vyplývajúce z návrhu zákona. Splnenie týchto podmienok má za následok možnosť pestovať geneticky modifikované rastliny na území Slovenskej republiky. Vzhľadom k tomu platnosť zákona č. 184/2006 Z. z. o pestovaní geneticky modifikovaných rastlín v poľnohospodárskej výrobe v znení zákona č. 78/2008 Z. z. zostala teda nedotknutá. Návrh zákona zároveň ustanovuje nové povinnosti pre pestovateľa modifikovaných rastlín, najmä v podobe predkladania písomného posudku o posúdení environmentálneho rizika a súhlasom na zavedenie do životného prostredia k žiadosti o zapísanie do evidencie pestovateľov. Prílohy sú podkladom k vydaniu písomnej informácie o zámere, ktorej obsahom je stanovisko Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky o tom, či zámer spĺňa podmienky pestovania geneticky modifikovaných rastlín a prelamuje zákaz ich pestovania. Písomná informácia o zámere podľa čl. I § 4 ods. 2 návrhu zákona a postup vedúci k jej vypracovaniu je úplne novým inštitútom, ktorým sa overuje splnenie podmienok pestovania geneticky modifikovaných rastlín a ktorý zároveň zahŕňa úzku spoluprácu Ústredného kontrolného a skúšobného ústavu poľnohospodárskeho . Návrhom zákona sme sa priklonili k záverom, ktoré upozorňujú na hrozby, ktoré môže pestovanie geneticky modifikovaných organizmov spôsobiť. Pri pestovaní GMO by mal do popredia vstúpiť v prvom rade etický vzťah k životnému prostrediu a princíp predbežnej opatrnosti. To už som spomínal na začiatku. Princíp sa stal súčasťou záväzných, ale nevymáhateľných medzinárodných dohôd uzavretých na pôde Organizácie spojených národov, ako sú Dohovor o biodiverzite alebo Kartagenský protokol o biologickej bezpečnosti. S prihliadnutím na princípy a zásady ochrany životného prostredia a ľudského zdravia, na stav vedeckého poznania a v neposlednom rade na prijatú vnútroštátnu legislatívu predstavovanú týmto návrhom zákona bude na vláde Slovenskej republiky, aby predniesla postoj Slovenska a prijaté opatrenia Európskej komisii. Nové výsledky, ktoré sa objavujú v odborných časopisoch a ktoré by mohli byť použité pri vznesení námietky členským štátom Európskej únie, totiž nie sú spektakulárne. Ako podporný argument pre zákaz pestovania, napríklad kukurice línie MON 810, môžu slúžiť mnohé vedecké štúdie, ktoré potvrdzujú negatívny vplyv geneticky modifikovaných rastlín na životné prostredie, napríklad na včely a ďalšie živé organizmy, prípadne aj celé ekosystémy. Naša vláda sa v tomto ohľade zachovala, by som povedal, trošku nezodpovedne, preto sa snažíme tak trošku nahradiť jej nečinnosť v tejto oblasti, a preto sme prišli s novelou takéhoto zákona. Nebudem polemizovať o tom, že či vládna strana sa prikloní k schváleniu alebo neschváleniu, keďže vláda sa k tomu postavila tak, ako sa postavila, v každom prípade tento zákon je nachystaný a určite v ďalšom volebnom období, pokiaľ by sme aj neboli členom vládnej koalície, určite budeme presadzovať takýto zákon aj do budúcnosti. Ďakujem pekne.