26. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-02-07
Poslanec: Mihál, Jozef (-)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

102. Ďakujem, pán predsedajúci. Vážený pán kolega navrhovateľ, kolega spravodajca, kolegyne, kolegovia, vážení prítomní, nadviažem práve na túto diskusiu, ktorá tu prebehla pred pár sekundami. Ja som bol teraz niekoľkokrát na východe, Bardejov, Michalovce. Ako človek keď sa pohybuje v tých končinách, tak je mu až do plaču. Na západnom Slovensku to žije, podniká sa, stavia sa, sú tu investori, ľudia majú prácu, platy pomaly, ale predsa len rastú, ale stačí sa vybrať do Bardejova, to je skrátka zúfalé. Je to zúfalé, pretože to, čo by oni potrebovali, nedostávajú a práve naopak, ako keby sa na nich zabúdalo. Skutočne žiadna slušnejšia investícia na východ za posledné roky neprišla. Prešov, presne tak, to presne potvrdzujeme, Prešov by potreboval získať nejakú veľkú fabriku. Presne tá spádová oblasť, zamestnali by sa ľudia v 50-kilometrovom okruhu, zasiahlo by to niekoľko okresov hore na Šariši. Mohli by nájsť zamestnanie a všetko by bolo pre nich jednoduchšie. Takto sa tu naťahujeme o nejaké príspevky na dochádzanie na presťahovanie, ktorých efekt, ak teda niečomu pomôžu, tak pomôžu tomu, že mladí, pracovití, talentovaní o to skôr odtiaľ odídu, ak tam ešte nejakí vôbec sú, rodiny sa rozpadajú, o starých ľudí sa nemá kto postarať, pretože tá stredná, mladšia generácia zutekala. Čiže to prináša problémy potom na všetkých frontoch nielen z pohľadu nezamestnaných, ale napríklad aj z pohľadu starších, pretože im deti utiekli na západ Slovenska alebo Európy a nemá sa napríklad o nich kto postarať. Takže potom to zasahuje do sféry sociálnych služieb, do sféry zdravotníctva. No, môžme sa o tom baviť ako veľmi, veľmi dlho. Čiže ak by mala vláda na niečo zamerať svoju pozornosť, tak to je na to, aby pritiahla hoci aj nejakými dotáciami, tam by som vôbec nebol proti, na východ, najmä do Prešova alebo do tohto regiónu. To treba urobiť. A keď už to nevieme alebo keď sa teda nikto akosi neponúka, tak treba urobiť napríklad to, že tých drobných podnikateľov, ktorí sú tam na východe, treba podporiť tak, ako vieme. My sme napríklad navrhovali zníženie minimálnych odvodov. Ja viem, že tu sa ozve faktická poznámka, veď sa zvýšili paušálne výdavky, veď sa živnostníkom pomohlo. Áno, takému, ktorý zarába 1 500 eur mesačne, sa pomohlo. To je úplne jasné. Ale v tom Prešove alebo Vranove, alebo v Bardejove sú živnostníci, ktorí majú mesačný príjem horko-ťažko 500, 600 eur. Keď má platiť 215 mesačne sociálku, zdravotku, tak to tých živnostníkov likviduje. Jednoducho tak to je. (Reakcia z pléna.) Reči o solidarite si, prosím vás, niekde dajme inde, pretože solidárny možno môže byť ten, ktorý zarába 1 500 eur, ale žiadať solidárne platby od živnostníka, ktorý zarába 600 eur, to je skrátka neprimerané. To je mimo, jednoducho to sme úplne mimo. Čiže tie príplatky, čiže tie príplatky na dochádzanie na presťahovanie, to je povinná jazda, aby ste povedali, že ste niečo urobili, ale to je v podstate zlé opatrenie. Pretože ak to aj niekto využije, tak to bude mať v konečnom dôsledku negatívny sociálny efekt na celé to územie nášho východu alebo Gemera. Dobre, druhá vec, ktorá je dôležitá, ktorá je zaujímavá v tejto novele, to je de facto podpora zamestnávania cudzincov alebo inými slovami zamestnancov z tretích krajín, čiže z krajín mimo Európskej únie. Je to veľmi rozporná téma a ťažko k tomu z mojej strany zaujať nejaké aj pozitívne, aj negatívne stanovisko. Je to na dlhšiu debatu a jedna z vecí, ktorá mi, mimochodom, chýba pri tomto návrhu zákona, je, že ten priestor na dlhšiu debatu nemáme. Teda ja možno áno, lebo máme tu pekne prvé, druhé, tretie čítanie, výbory, čiže ja by som sa nesťažoval, ale sťažujem sa v mene verejnosti, ktorá nemala príležitosť zúčastniť sa, pripomienkovať v pripomienkovom konaní, pretože je to poslanecký návrh. Ja viem, že máte sväté právo podávať poslanecké návrhy. O tom sa môžme donekonečna tu baviť. Ja to rešpektujem. Tak ako vy rešpektujete moje právo dávať poslanecké návrhy, ja rešpektujem vaše. Ale treba mať určitý cit pre mieru, prosím. Ak je toto naozaj dôležité opatrenie, a ono je, podpora zamestnávania cudzincov, hľadanie vhodných nástrojov v súvislosti s tým, čo sa deje dnes na Slovensku, je skutočne mimoriadne dôležitá téma. A mali by sme dať príležitosť verejnosti. Ja viem, že prebehla tripartita, kde sa o tom diskutovalo. Ja to nespochybňujem, ale takto by sa to jednoducho robiť nemalo. Toto sú veci, ktoré treba diskutovať pol roka v tom štandardnom procese. Veď na to sú tie pravidlá tvorby zákonov predsa zavedené. Tak ich takýmto spôsobom, prosím vás, nabudúce neobchádzajme. To sa týka aj Zákonníka práce, kde je to ešte dôležitejšie. Takže výtka moja je na spôsob debaty o týchto zmenách. No, a pokiaľ mám do toho dať nejaký vlastný vklad v tej krátkej dobe, ktorú mám k dispozícii. Je fakt, že máme na Slovensku, najmä na západnom Slovensku, vysoký prebytok dnes voľných pracovných miest. To je super, pozitívna správa, aj keď v spojení s tým, čo sa deje na východe, tak východniar by mi hneď jednu čapil, ale na západnom Slovensku skutočne je veľmi veľa voľných pracovných miest a zamestnávatelia hľadajú ľudí, ako sa len dá. Chápem, že je tu tlak zamestnávateľov na to, aby sa otvorili brány a aby sa uľahčilo zamestnávanie cudzincov, lebo o ničom inom toto nie je. To, že budú musieť zohnať im ubytovne, to patrí k dobrej, slušnej spoločnosti, čiže to je len dobré, že ste takéto opatrenia tam navrhli. Ale ide celkovo o princíp a príležitosť, ktorú máme, máme náboj, ktorý vieme dobre vystreliť a my ho vystrelíme zle. Viete, čo mám teraz na mysli? Ide o to, aby sme v dobrom nútili zamestnávateľov hľadať si zamestnancov medzi Slovákmi, či tými, ktorí žijú tu, alebo sú možno blízko za hranicami v Rakúsku, v Českej republike, ktorí by sa aj vrátili, ale o čom sa teda bavíme(?), o platoch. Viete, ako funguje princíp prideľovania modrej karty? To je tiež zamestnávanie cudzincov, ale tých vysokoškolsky vzdelaných, napríklad ukrajinských lekárov. Pri udeľovaní modrej karty je podmienkou na udelenie modrej karty, aby mal ten Ukrajinec napríklad prisľúbený plat vo výške jedenapolnásobku priemerného mesačného zárobku v danom odvetví. Takže pokiaľ chce nejaká nemocnica zamestnať ukrajinského lekára na modrú kartu, dostane tú modrú kartu, ale musí mať garantovanú pracovnú zmluvu s príjmom vo výške, no teraz to asi nepoviem presne, ale niekde okolo 1 500 eur. O čo mi ide? Ide mi o to, aby sme teraz sa zamysleli, či podobné pravidlo, ako je pri modrej karte, nezaviesť aj pri týchto štandardných pracovných povoleniach pre menej kvalifikované zamestnania. Ja to nedokážem teraz vysloviť. Na to skutočne nemám takú myšlienkovú kapacitu, a to je práve o tej diskusii, aby sme ju spustili, čo je, na čo už teda neskoro, pretože tá diskusia mohla prebiehať na tú tému. Dobre, dovoľme prijať cudzinca do fabriky, ale najprv musí ten zamestnávateľ preukázať, že slušným, zodpovedajúcim spôsobom dal ponuku pracovného miesta aj s primeraným mzdovým ohodnotením. A vtedy, keď na to nereagoval slovenský zamestnanec alebo zamestnanec z členského štátu EÚ, tak vtedy dovoľme zamestnávať cudzincov. Čiže ja neviem si trúfnuť povedať to, niečo na princípe, že ten ponúkaný plat musí byť aspoň vo výške priemernej mzdy v danom odvetví alebo 1,2-násobku priemernej mzdy. Keby to bolo takto, tak zamestnávateľ nemôže pohodlným spôsobom len cez úrad práce si vybaviť, potrebujem 30 Srbov a dostane, či už o dva týždne, alebo o mesiac, pracovné povolenie, hej, tak ako sa vlastne v tejto novele bavíme. Keby to bolo tak, ako naznačujem, tak najskôr by ten zamestnávateľ musel vyvinúť dostatočnú iniciatívu a ponuku platovú pre zamestnancov a možno by takto získal, netvrdím, že vždy, ale možno by takto získal Slovákov, respektíve týmto spôsobom by sme dosiahli nepriamy tlak na všetkých zamestnávateľov v danom regióne. Pretože ak by raz v nejakej fabrike pri Seredi museli zverejniť, že ponúkajú prácu za 1 200 eur, tak niekto by to prijal, niekto iný by povedal svojmu zamestnávateľovi, milý šéf, ja mám teraz 900 eur mesačne a ak mi nepridáš aspoň stovku, pozrite sa, tam je ponuka 1 200 eur, idem tam. On to možno ten zamestnanec vážne nemyslí, lebo chce zostať v tom zamestnaní, je tam perfektný pracovný kolektív, posledne bol vynikajúci vianočný večierok, ťažko by sa odchádzalo, ale mal by v ruke silný argument na to, aby tlačil na toho svojho vedúceho, aby mu plat zvýšil. No a my si túto príležitosť necháme ujsť. Pretože my jednoducho povieme, ak je nezamestnanosť v okrese menšia ako päť percent, ak sa na tom dohodnú nejaké zoskupenia ľudí, ktorí majú na tom záujem, že toto, tieto profesie sú nedostatkové, tak tam môžu prísť cudzinci, tak hurá, ich tam veselo pustíme. Nevyužijeme tým pádom príležitosť, ktorú tu máme, ktorá sa nám ponúka, na to, aby sme donútili zamestnávateľov nehľadať pre nich jednoduchšie, lacné riešenie, veď si zamestnáme lacných Srbov, ale aby sme ich donútili zamyslieť sa nad tým, či ponúkajú naozaj zaujímavé platy, aby si zamestnali našich ľudí. Takže neviem, ako to mám nazvať, teda nie je to žiadny návrh, nemá to žiadnu oficiálnu podobu, nemám to pripravené v podobe pozmeňovacieho návrhu. Je škoda, že táto diskusia je taká, aká je. Len vám, vážení kolegovia, vyčítam, že ste nevyužili niečo urobiť pre slovenských zamestnancov. Urobíte pokrok pre slovenských zamestnávateľov, aj tých dotovaných, aj tých, ktorí majú daňové prázdniny, čo by mohla byť ďalšia výhrada, ale tá tu už zaznela, nebudem to opakovať, ale neurobili ste dostatok, dostatočnú prácu v prospech slovenských zamestnancov a to vám vyčítam.