33. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2025-03-27
Poslanec: Lackovič, Marek (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

165. Ďakujem veľmi pekne za slovo, budem teda pokračovať v tom mojom vystúpení. Skončil som pri tom, že som hovoril, že ako sme to teda predkladali my a ako sme to zamýšľali realizovať my. A začal som tým, že snažili sme sa to urobiť tak, navrhli sme to tak, že sme oslovili teda všetkých tých 400 samospráv v Slovenskej republike. Svedomito a precízne sme premietli všetkých požiadavky, samozrejme, po dôkladnom zvážení všetkých tých rizík, ktoré môžu vyplývať z určitých tých návrhov. A dali sme dokopy návrh, ktorý teda bol podľa mojej mienky v tomto omnoho lepší ako ten váš, ale teda aby som bol úplne konkrétny, tak skúsim popísať tie konkrétne zlepšováky, ktoré sme dali do toho nášho pôvodného návrhu na začiatku novembra. Po prvé, explicitne sme navrhli rozšíriť možnosti využitia výnosu z miestneho poplatku za rozvoj aj na stavebné úpravy, opravy, rekonštrukciu a obnovu už existujúcich stavieb slúžiacich na účel definovaný v príslušnom ustanovení. Je totiž jasné, že niekedy, býva to veľmi často, nie je nevyhnutné a ani rozumné postaviť niečo úplne nové, ale stačí modernizovať to, čo už je postavené. Aj na to by mal podľa nášho názoru poplatok za rozvoj slúžiť. Tu sa na chvíľočku prizastavím, lebo vznikali tu aj v minulosti také nejednoznačné interpretácie toho, že či vlastne sa toto môže robiť takýmto spôsobom, teda obnovou už jestvujúcich nejakých infraštruktúrnych záležitostí, nejakej tej občianskej vybavenosti, ktorá spadala pod ten poplatok za rozvoj. A keďže to nebolo dlhé roky, prakticky takmer desaťročie úplne jasné, tak sme to tam teda natvrdo sa snažili napísať. Lebo fungovalo to tak, že tí starostovia a starostky, primátori, primátorky sa jeden po jednom pýtali a nemali to úplne jasné. Čiže snažili sme sa to aj legislatívne technicky spresniť tú dikciu, aby to bolo úplne jasné aj do budúcna. Po druhé, rozšírili sme účel, na ktorý je možné použiť výnos z poplatku za rozvoj, a to o cintoríny, krematóriá, infraštruktúru mestskej či obecnej polície, ako aj na budovy obecných a mestských úradov, budovy stavebných úradov a klientske centrá. Tieto budovy občianskej vybavenosti, ako aj budovy alebo zariadenia, ktoré som spomenul na začiatku, cintoríny, krematóriá nám vypadli v rámci toho nášho nejakého dotazníkového prieskumu ako potrebné, aby sme ich tam doplnili, tak sme to tam doplnili aj o tieto účely. Po tretie, rozšírili sme možnosti využitia výnosu z miestneho poplatku za rozvoj aj na úhradu kapitálových výdavkov, na kúpu nehnuteľného majetku z prozaického dôvodu, ak niekde developer postaví napríklad novú škôlku, materskú školu alebo aj základnú, alebo akúkoľvek, nestáva sa to často, ale aj máme také príklady. Upozorňoval na ne napríklad Najvyšší kontrolný úrad v minulosti, že sa tu udialo napríklad, ak sa nemýlim, v obci Miloslavov, okres Senec, tak obec jednoducho bude môcť kúpiť z výnosu z poplatku za miestny rozvoj aj práve takúto infraštruktúru. Či už napríklad teda tú materskú školu, samozrejme, za dodržania iných legislatívnych pravidiel, ktoré obchádzať nemožno a ktoré musia platiť. To znamená aj za prítomnosti akéhosi dajme tomu znaleckého posudku a všetkých tých ostatných legislatívnych dôležitých vecí, ktoré tam musia byť dodržané. Po štvrté, upravovali sme, alebo navrhovali sme upraviť hornú hranicu sadzby poplatku za rozvoj z 35 na 50 eur za meter štvorcový. Táto zmena podľa nás zohľadnila nárast indexu cien komodít. Presnejšie ako tá vaša, ale to už naozaj že vec nejakého, nejakej dohody a nejakého kompromisu. Zohľadňovali sme tam najmä nárast cien stavebných materiálov, ako aj mieru inflácie, ktorá od legislatívneho prijatia v podstate tohto poplatku ešte v roku 2015 zohľadnená nebola. Na konci dňa prinesie, samozrejme, táto zmena viac peňazí do obecnej kasy. Niekde to potrebné je, naopak, niekde to môže tú extenzívnu až agresívnu výstavbu upokojiť a utlmiť. A tu sa na chvíľočku tiež prizastavím, lebo toto je veľmi dôležitý rozmer toho poplatku za rozvoj. My nemôžme zabudnúť na to, že v niektorých a v mnohých samosprávach, najmä v satelitoch takzvaných v bezprostrednej blízkosti hlavného mesta bol poplatok za rozvoj prijímaný za účelom utlmenia tej extenzívnej výstavby, ktorá sa tam diala. Dialo sa to napríklad aj u nás vo Hviezdoslavove, kde som starostoval, kde tento poplatok slúžil aj na také jemné alebo drobné odradenie istých neželaných možno investičných zámerov, ktoré boli mimoriadne extenzívnym spôsobom, až takým, ak by som povedal, naozaj že neprimerane akcelerujúcim a veľmi rýchlou snahou zaplniť ten územný plán nešťastný z minulosti. Čiže práve aj na toto mal slúžiť ten poplatok za rozvoj na také utlmenie tej mimoriadne naozaj extenzívnej výstavy. Čiže mnohé roky a mnohé mesiace v mnohých samosprávach slúžil práve aj na toto a mal ten taký odstrašujúci účinok. Po piate, stanovili sme tam, že povinnou prílohou zmluvy, o tom som už hovoril, na základe ktorej má dôjsť k zmene vlastníka stavby, na ktorú bol poplatok za rozvoj obcou vyrubený, musí byť potvrdenie obce o úhrade vyrubeného poplatku za rozvoj. Týmto sme sa snažili zvýšiť vymožiteľnosť pohľadávok na PZR zo strany samospráv, aby nám v úvodzovkách takí tí šikovní developeri, ktorých poznáme, po predaji domu nevedeli sa vypariť tak ľahko a tak rýchlo, ako sa to, žiaľ, stáva dnes. Tu teda sa mi nezdá úplne to najrozumnejšie riešenie, ktoré ste navrhli vy, to znamená, že doklad o zaplatení PZR by mal byť prílohou ku kolaudácii. Jednak tam otvárate stavebný zákon a tam sa možno aj obávam trochu, že či tam v druhom čítaní v rámci tohto návrhu zákona nebude snaha prilepiť ešte čosi iné, pretože, žiaľ, aj s týmto máme skúsenosti. V prípade, že tam nebude takáto snaha prilepiť ešte niečo iné, tak odporúčam sa možno zamyslieť nad tou, kým nie je neskoro, nad tou našou možnosťou, pretože pri tej vašej možnosti sa môže jednoducho veľmi ľahko stať to, že tento poplatok nevymôžete, akurát vám pribudne jednoducho nejaká stavba, ktorá nebude môcť byť skolaudovaná, čiže veľmi tomu starostovi alebo starostke nepomôžete. No a navrhovali sme účinnosť od 1. januára, o tom som už hovoril, takže toľko asi taká moja nejaká úvodná analýza toho zákona vášho v porovnaní s tým naším, v prvom čítaní, pripomínam ešte raz opäť, že neuplynulo šesť mesiacov nevyhnutných a potrebných od podania nášho návrhu v tejto istej veci, ktorým sme upravovali tie isté ustanovenia, čo vy, niektoré, nie všetky, ale niektoré, čiže časť jednoducho, neviem, je to na posúdenie, samozrejme, legislatívneho možno odboru a tak ďalej. Pripomínam teda ešte raz, neuplynulo šesť mesiacov, žiaľ, keď sme my chceli alebo keď Progresívne Slovensko chcelo rušiť ešte nie tak dávno pár dní dozadu nešťastnú transakčnú daň, tak takíto benevolentní ste pri tom neboli, tu, naopak, nemáte problém s tým, že sa tu môžu predkladať takéto návrhy, ktoré sú na mnohých miestach úplne identické, napriek tomu, že neuplynula požadovaná lehota šiestich mesiacov. Ďakujem veľmi pekne, skončil som.