AlexejDobrolubov/national_council_slovak_2010 huggingface dataset:
8.schôdza NR SR - 1.deň - A dopoludnia
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dubovcová, Jana (SDKÚ – DS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

95. Pán predsedajúci, ďakujem za slovo. Ja som sa prihlásila do rozpravy pred voľbou nového kandidáta, pred voľbou kandidáta na funkciu generálneho prokurátora Slovenskej republiky, a to z toho dôvodu, že aj do politiky som vstúpila z toho dôvodu, aby som mala možnosť podieľať sa na tom, ako budeme ovplyvňovať chod tohoto štátu, teda aj ja, a hlavne čo sa týka oblasti vymožiteľnosti práva a právneho štátu. Takže pokiaľ ide o voľbu generálneho prokurátora, je to práve tá oblasť, pre ktorú som do politiky išla, lebo je to súčasťou tej oblasti. Ja by som tiež chcela prispieť k tomu, aby ľudia v Slovenskej republike mali taký štát, aby naň boli hrdí a aby boli v tomto štáte spokojní. To znamená, že všetky orgány a inštitúcie v našom štáte by mali pôsobiť tak, aby aj tí slabí, aj tí silní sa cítili v tomto štáte bezpečne a k tomuto napomáhajú pocitovo aj inštitúcie, akým je prokuratúra a generálny prokurátor. Myslím si, že od roku 1910 po rok 2010, v ktorom stojíme my dnes, generácie našich predkov prešli takými závažnými historickými skúsenosťami, takými vážnymi a ťažkými skúškami, že keď my máme to šťastie, že sme teraz súčasťou Európskej únie a že si môžeme budovať konečne podľa môjho názoru na dlhšie historické obdobie nejaký svoj dom, v ktorom budeme žiť, takže by sme sa nemali uspokojiť iba s tým, že máme už ústavu, že máme Národnú radu, že máme vládu, že máme slobodné voľby, ale mali by sme sa začať zaujímať aj o to, ako to v tom našom dome funguje a či tá kvalita toho fungovania je dobrá. Tak ja si myslím, že keď máme troch kandidátov na funkciu generálneho prokurátora, z ktorých iba jeden ponúkol, výslovne ponúkol zmenu, že by sme nemali mať problém v tomto parlamente Slovenskej republiky, aby práve tento kandidát získal väčšinu hlasov. Že by sme mali povýšiť svoje stranícke záujmy nad verejný záujem Slovenskej republiky a že by sme všetci mali voliť toho kandidáta, ktorý chce zlepšiť fungovanie prokuratúry. Z tohto dôvodu vás prosím, vážení kolegovia, aj tých, čo teraz na mňa pokrikujú, aby ste sa zamysleli nad tým, že aký je verejný záujem Slovenskej republiky a či naozaj nie je hodný toho, aby stál nad straníckymi záujmami jednotlivých politických strán. Ja vás prosím, aby ste, z tohto miesta teda vás prosím, aby ste podporili vo voľbe zmenu a môjho, mnou navrhnutého kandidáta Jána Hrivnáka. Ďakujem. (Potlesk.)
29. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2012-02-29
Poslanec: Federič, Igor (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

126. Ďakujem pekne. Pán minister, je to neuveriteľné, že ste splietli takúto konštrukciu, kde monitorovací výbor, ktorý by mal byť nezávislý od vás, vy ho chcete menovať a, samozrejme, tým pádom aj odvolávať a má kontrolovať ľudí, ktorí zlyhali a zlyhali preto, lebo boli nekvalitne vybraní ministrom financií, a to možno aj dvakrát, uvidíme, ako sa zachová pani Machová. A chcem vám pripomenúť, že už raz ste mali verejné vyhlásenie, aby sa zástupca SMER-u mohol zúčastniť privatizačnej komisie, a bol som to ja, ktorý tam mohol zostať iba dve minúty. Lebo za dve minúty ste sa vysporiadali s cudzím prvkom v komisii. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
5. schôdza NR SR-1. deň-utorok B popoludní
Dátum: 2010-09-07
Poslanec: Dubovcová, Jana (SDKÚ – DS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

Ďakujem, pán predsedajúci. Týmto podávam spravodajskú informáciu v prvom čítaní k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý máte ako tlač 59. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky ma uznesením z 2. septembra 2010 určil za spravodajkyňu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa § 73 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu. Návrh zákona bol doručený poslancom v zákonom ustanovenej pätnásťdňovej lehote pred schôdzou Národnej rady, na ktorej sa uskutočňuje jeho prvé čítanie. Predkladaný materiál je iniciatívnej povahy a vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa po formálnoprávnej stránke náležitosti uvedené v § 67 a § 68 zákona o rokovacom poriadku, ako aj náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Možno z neho usudzovať, že navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Dôvodová správa uvádza, že návrh zákona nezakladá žiadne vplyvy na rozpočet verejnej správy a na podnikateľské prostredie, nevyvoláva sociálne ani iné vplyvy na životné prostredie. Naopak, bude mať pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie ustanovení navrhovaného zákona. Pripojená doložka zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie spĺňa náležitosti určené v čl. III Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vyplýva z nej, že problematika návrhu právneho predpisu nie je upravená v práve Európskej únie, ani obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajkyňu vyplývajú, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený vládny návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky z 23. augusta 2010 č. 42 navrhujem, aby vládny návrh zákona prerokoval v druhom čítaní Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky ako gestorský do 11. októbra 2010. Žiadam, pán predsedajúci, aby ste otvorili rozpravu k tomuto zákonu.
4. schôdza NR SR - 2. deň - streda - A. dopoludnia
Dátum: 2010-08-11
Poslanec: Dubovcová, Jana (SDKÚ – DS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Pán podpredseda, v druhom čítaní nebol podaný žiadny procedurálny ani pozmeňovací návrh. Vzhľadom na to, že ide o skrátené legislatívne konanie, sme v treťom čítaní tohto zákona a dávam návrh, aby ste dali hlasovať o návrhu zákona ako o celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť vládny návrh zákona.
4. schôdza NR SR - 1. deň - utorok - B. popoludní
Dátum: 2010-08-10
Poslanec: Dubovcová, Jana (SDKÚ – DS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

62. Pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky prideľuje predložený vládny návrh zákona na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky ako gestorskému výboru s tým, že vládny návrh zákona prerokuje v druhom čítaní ihneď.
4. schôdza NR SR - 1. deň - utorok - B. popoludní
Dátum: 2010-08-10
Poslanec: Dubovcová, Jana (SDKÚ – DS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

36. Dobrý deň, vážené dámy, vážení páni, vážený predseda, predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím z 2. augusta 2010 č. 24 pridelil Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov, ktorý máte ako tlač 41. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky prerokoval vládny návrh na skrátené legislatívne konanie na 4. schôdzi 5. augusta 2010. Uznesením z 5. augusta 2010 č. 5 odporúčal Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh na skrátené legislatívne konanie schváliť. Vážený pán predseda, prosím, otvorte rozpravu k tomuto návrhu.
16. schôdza NR SR - 9.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-04-05
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

80. Pán poslanec Petrák ma priamo oslovil ohľadom toho porovnania Združenia miest a obcí Slovenska, Združenia občanov miest a obcí Slovenska. Ja som netvrdil vo svojom vystúpení, že majú za sebou rovnakú dĺžku života, že majú rovnakú reprezentatívnosť alebo rovnaký počet členov. Napriek tomu si myslím, že je potrebné počúvať nielen to, čo hovorí ZMOS, ale aj to, čo hovorí ZOMOS. Pretože to, čo hovorí ZMOS, reprezentuje status quo s jeho pozitívami, ale aj mnohými negatívami a nešvármi, kdežto Združenie občanov miest a obcí Slovenska združuje občanov, ktorí poskytujú kritickú spätnú väzbu k súčasnému fungovaniu samosprávy. To tiež nie sú neznalí ľudia, to sú ľudia, ktorí žijú samosprávou, častokrát sú to komunálni poslanci, častokrát sú to miestni aktivisti, sú to ľudia, ktorí sa dlhodobo venujú problematike samosprávy a vidia všetky tie problémy, ktoré my tu z Bratislavy, z Národnej rady, ťažko vidíme, pokiaľ s tým nežijeme. A tie problémy nielen vidia, ale aj na ne dlhodobo upozorňujú, snažia sa ich riešiť vo svojich obciach a mestách. A teraz, minulý rok, si založili organizáciu, aby sa ich snažili riešiť aj celoslovensky. Lebo mnohé z tých problémov nie sú riešiteľné iba v rámci miest a obcí. Aj keď oni napr. dlhodobo upozorňujú na porušovanie zákona alebo nerešpektovanie nejakého práva v rámci obce, nič sa s tým nedeje, nič s tým nerobí prokuratúra, nič sa s tým nerobí na úrovni obce. Preto niektoré veci je potrebné ošetriť aj z pozície zákona. A teraz sme v podobnej situácii. Ďakujem.
16. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-04-01
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

161. Ďakujem za reakcie. Pán poslanec Číž, neviem teda, čo ste tým chceli povedať, ja som hovoril iba o tom, že nedôjdeme v tejto veci k dohode, koalícia a opozícia. Ak niekto v koalícii má snahu v tejto konkrétnej veci sa dohodnúť s opozíciu, tak iba stráca čas. Ak ste s tým mali nejaký problém, tak sa čudujem, lebo svojím vystúpením ste to potvrdili, že k žiadnej dohode v tejto veci, veci nemôže, nemôže dôjsť. Pán poslanec Rafaj, ja som úmyselne vystúpil v rozprave, nevystúpil som v záverečnej reči ako spravodajca, pretože moje vystúpenie bolo politické, nebolo zhrňujúce diskusiu nejako objektívne, ja nemám ambíciu byť objektívny, ja som vyslovil, vyslovil svoj názor. Pokiaľ ide o československú ústavu, neviem, či ste mysleli komunistickú ústavu, alebo, alebo pôvodnú československú ústavu, tak neviem, či sa máme vracať do obdobia dávnej histórie, alebo, alebo treba baviť sa o tom, čo je v súčasnosti. Pokiaľ ide o maďarskú ústavu, to tu zaznelo viackrát, ja keby som bol poslancom maďarského parlamentu, akože nie som, tak by som za taký návrh ústavy, samozrejme, že nehlasoval. A, pán poslanec Čaplovič, koľkokrát som bol na južnom Slovensku? No bol som mnohokrát na južnom Slovensku, mám tam známych, mám tam priateľov, mám tam dokonca rodinu a, samozrejme, že jedným zákonom nemožno vyriešiť všetky problémy, ktoré ľudia majú, ale to nemožno vyriešiť žiadnym zákonom. Ďakujem.
16. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-04-01
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

131. Vážený pán poslanec Želiezka, tak ako iné veci, ktoré verejne obhajujem alebo verejne kritizujem, alebo sa k nim verejne vyjadrujem, robím tak preto, lebo som presvedčený, že o tom, že niečo je správne alebo je niečo nesprávne, nerozumiem, čo je vám na tom podozrivé, čo by som mal za to dostať a prečo by som to mal robiť. Ak máte nejaké podozrenie, no tak ho verejne vyslovte, inakšie sú to také ako prázdne bubliny, ktoré tu vypúšťate.
16. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-04-01
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

45. Chcem reagovať teda mimo faktickej poznámky ako spravodajca, aby sme tu ďalej nerozvíjali nejaké mýty. A chcem teda zareagovať k tomu, čo povedal pán poslanec Matovič, že doteraz je možnosť podávať podnety v písomnom styku a odteraz to chceme rozšíriť aj na ústny styk. Nie je to tak. Už v súčasnom zákone je možnosť používať jazyk príslušníkov národnostných menšín v obci nad 20 % obyvateľstva v úradnom styku v jazyku menšín. Hovorí o tom § 2 ods. 1. O písomných podaniach hovorí § 2 ods. 3. Čiže je to iné ustanovenie. Ale v tom ustanovení § 2 ods. 1 je obsiahnutá aj možnosť komunikovať v ústnom styku. Takže aby sme, aby sme nezavádzali. A ak je toto nejaká podstatná výhrada, tak tá výhrada je postavená na vode.
16. schôdza NR SR - 8.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-04-01
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

37. Pán poslanec Matovič, ten príklad s početnou rodinou, ktorá sa prisťahovala do obce so sto obyvateľmi, môže mať čosi do seba. Na druhej strane, ak teda hovoríme o Rómoch, tak práve Rómovia sa veľmi často nehlásia k rómskej národnosti, ale hlásia sa k slovenskej, maďarskej. To znamená, že keď sa podiel príslušníkov národnostnej menšiny má určovať podľa sčítania obyvateľstva, tak je veľmi pravdepodobné, že aj v mnohých obciach, kde reálne Rómovia dosahujú dvadsať alebo aj viacej percent, tak nie je to tak vykázané, lebo sa neprihlásia k rómskej národnosti. To je prvá poznámka. Druhá poznámka, a to myslím, že je tiež jasné, toto nie je argument proti zníženiu z dvadsať na pätnásť, pretože rodina, keď je početná, tak môže mať nielen pätnásť, ale aj dvadsať členov, prípadne to môžu byť dve rodiny a podobne. Ale teda hlavne sa chcem spýtať, pretože toto mi, toto mi nie je jasné, že nie je problém so znížením z dvadsať na pätnásť, ale je problém s tým, že to má obec, alebo teda úrad zabezpečiť buď prostredníctvom zamestnancov, ktorí ovládajú ten jazyk, alebo prostredníctvo tlmočníka. Už v súčasnom zákone, ak teraz nebudeme nič meniť, tak je, že občania v tých obciach, kde je ich aspoň dvadsať percent, príslušníkov menšín, majú možnosť používať v takýchto obciach v úradnom styku svoj jazyk a môžu ho používať aj v písomných podaniach a orgán verejnej správy je potom im povinný písomne odpovedať. No a akým spôsobom sa to dá zabezpečiť? Jeden spôsob je, že bude mať zamestnanca, ktorý ovláda jazyk tej menšiny. Druhý spôsob je, že bude mať tlmočníka, ktorého si prizve, alebo teda prekladateľa. Poznáš nejaký tretí spôsob? Lebo mňa žiadny tretí spôsob nenapadá. A to hovoríme o súčasnom znení zákona.
16. schôdza NR SR - 7.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-03-31
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

10. Vážená pani poslankyňa Belousovová, ja som teda s napätím očakával vaše vystúpenie, pretože som nevedel celkom, či to bude viac vystúpenie predsedníčky výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny, alebo vystúpenie bývalej podpredsedníčky Slovenskej národnej strany. Po vypočutí vášho vystúpenia je mi jasné, že som bol trochu naivný, keď som mal takéto očakávania. A je to teda úplne jasné, že teda ste stále viac bývalou podpredsedníčkou SNS ako predsedníčkou výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny. Strašiť tu nejakými jazykovými getami a neovládaním slovenčiny je dosť zvláštne, keď teraz pred chvíľou tu pán poslanec Bugár predviedol, že ovláda slovenčinu lepšie ako vy, pretože vy ste si zobrali argument, ktorý svedčí buď o tom, že ste účelovo klamali, čo sa týka zmeny názvu Komárna na Komárom, alebo neovládate celkom dobre slovenčinu, keďže v tom návrhu zákona sa hovorí o označení obce, nie o názve obce. O názve obce hovorí zákon o obecnom zriadení a ten uvádza, že obec a jej časť má svoj názov, názov obce a jej časti sa uvádza v štátnom jazyku. Označovanie obce v inom jazyku upravuje osobitný zákon. Takže nemyslím si, že by to boli zrovna príslušníci národnostných menšín, ktorí majú nejaký problém s ovládaním štátneho jazyka, pokiaľ to teda nebol iný úmysel. A tiež opakovane chcem vyjadriť, že nechápem akým spôsobom používanie iných jazykov ohrozuje slovenský jazyk a nemusí ísť iba o menšinové jazyky. Ak orgány verejnej správy budú všetky informácie poskytovať napríklad aj anglickom jazyku, nijako to nebude ohrozovať postavenie slovenského jazyka ako štátneho jazyka. Ďakujem.
16. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2011-03-30
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Vážený pán poslanec Čaplovič, priznám sa, že nerozumiem celkom, keď sa hovorí o nadštandardnosti, podštandardnosti. A nerozumiem tomu, na základe čoho odvodzujete vy a teda aj ďalší, ktorí hovoria o nadštandardnom postavení národnostných menšín, ten štandard. Existujú nejaké medzinárodné štandardy, ktoré definujú minimálnu úroveň, ktorú musia rešpektovať všetky krajiny, ktoré k nim pristúpia, ale to, myslím, nie je predmetom sporu. Tam sa môžeme baviť o nejakých detailoch. Ale porovnávať sa s inými krajinami je obvykle veľmi účelové. Ak vy poviete príklad národnostných menšín vo Švédsku, ktoré majú možnosť vzdelávať sa vo svojom materinskom jazyku na školách tri alebo štyri hodiny, no dobre, no nemusíme ísť ani tak veľmi ďaleko z toho Švédska, stačí, keď sa presunieme do Fínska, vo Fínsku je švédčina druhým úradným jazykom oficiálne používaným na území celej krajiny. Potom sa pýtam: Budeme sa porovnávať s Fínskom alebo so Švédskom? Ja si myslím, že je to nezmysel, jedno aj druhé, máme tu nejaké historické východiská, máme tu nejakú konkrétnu situáciu, tie riešenia máme posudzovať podľa toho, či sú dobré alebo zlé pre občanov Slovenskej republiky, nie podľa toho, či vo Švédsku alebo Fínsku majú takú alebo onakú úpravu. Ďakujem.
16. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2011-03-30
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Vážený pán poslanec Vážny, ja oceňujem to, na akých všetkých fórach pán poslanec Vážny upozorňoval rezort dopravy na to, že je tu tento problém a treba ho riešiť, že sa blíži koniec tých licencií a že vypršia tie licencie. Otázkou pre mňa ale zostáva, prečo pán minister Vážny neriešil ako minister tento problém v čase, keď on sám stál na čele rezortu.
16. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2011-03-30
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pani poslankyňa Dubovcová, zdieľam váš názor, že uplatňovanie a rešpektovanie práv príslušníkov národnostných menšín v žiadnom prípade nie je v rozpore so záujmami či právami príslušníkov väčšinového národa. Ak tam niekto ten rozpor vnáša, robí tak umelo, robí tak účelovo, robí tak preto, aby vyvolával konfrontáciu, aby hral s maďarskou kartou. Súhlasím s tým, že vzťahy medzi väčšinou a menšinami sa majú budovať korektne a že korektná politika väčšiny voči menšinám je najlepšou odpoveďou. Aj voči konfrontačnej politike, ktorá sa presadzuje v susednom štáte, nie je dobrou odpoveďou konfrontácia, a už vôbec nie konfrontácia voči vlastným občanom. Tuto sa tiež prejavuje rozdielny prístup, na jednej strane občiansky prístup, ktorý berie do úvahy práva vlastných občanov a nerobí z vlastných občanov rukojemníkov v nejakom zápase s vládou inej krajiny, na druhej strane konfrontácia, konfrontácia vnútri krajiny proti príslušníkom menšín, konfrontácia cezhraničná. Som rád, že ste poukázali na to, že sme v prvom čítaní. A v prvom čítaní sa máme zaoberať tým, či sa tým zákonom vôbec budeme zaoberať, budeme o ňom rokovať. To, akú bude mať definitívnu podobu, ak ho posunieme do druhého čítania, závisí práve od druhého čítania. Je možné v tom zákone robiť zmeny, ale keď budeme hlasovať o tomto zákone, tak budeme hlasovať vôbec o tom, či si myslíme, že takýto zákon má alebo nemá byť prerokovaný a schválený. Ďakujem.
16. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2011-03-30
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pán poslanec Maďarič, dozvedeli sme sa, že situácia národnostných menšín na Slovensku nie je tragická. A s tým sa dá len súhlasiť. Ja myslím, že tu nikto neoperuje tým, že by podstata problému bola snáď v tom, že by sme nespĺňali nejaké formálne záväzky vyplývajúce pre nás z medzinárodných zmlúv. Ak je tu niečo problém, tak je tu problém prístupu slovenských vládnych garnitúr, niektorých viac, druhých menej k národnostným menšinám, ten a priori podozrievavý postoj, ktorý vníma menšiny ako akési riziko, ako akési nebezpečenstvo. Ochrana menšín má svoje limity. Povedali ste, že tento návrh prekračuje záväzky, ktoré máme, a je deštrukčný voči slovenskej štátnosti. No práve o toto ide. Ide o to, že ak chceme garantovať, alebo príp. rozšíriť práva národnostných menšín, napr. v legislatíve, tak je to vnímané ako niečo, čo je protislovenské, čo je proti záujmom slovenského štátu, slovenského obyvateľstva, slovenského národa. Ale tak to nie je. Je to práve naopak. Menšiny sú súčasťou našej spoločnosti, patria k nej. A nie je dôvod takýmto spôsobom ich vnímať. Strašili ste napr., ak som dobre porozumel, o čom ste hovorili, nejakými pokutami pre chudákov prevádzkovateľov reštauračných zariadení. Ale ten zákon hovorí iba o tom, že všetky nápisy, oznamy a oznamy určené na informovanie verejnosti, najmä v predajniach, na športoviskách, v reštauračných zariadeniach, na uliciach, pri cestách a nad nimi, na letiskách, autobusových staniciach, železničných staniciach, sa môžu uvádzať aj v jazyku menšiny. Môžu, nemusia sa tak uvádzať. Za to nikoho pokutovať nemožno.
16. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-03-29
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

48. Chcel by som zareagovať na slová pani poslankyne Žitňanskej, že to nie je len gesto. Samozrejme, že je to aj gesto, ale je to veľmi dôležité gesto. A aj gestá majú svoj význam v reálnom živote. Nie sú iba nejakými prázdnymi deklaráciami. Tak ako pre disidentov v bývalých komunistických krajinách boli dôležité aj gestá, ktoré robili západné krajiny, ktoré robili západní politici v časoch, keď sme tu nemali slobodný režim, tak pre ľudí, predstaviteľov opozície, kritikov Lukašenkovho režimu sú dôležité gestá a postoje ľudí v slobodných krajinách, gestá, ktoré hovoria, že im nie je ľahostajné, čo sa deje v Bielorusku, že im nie je jedno, že máme v Európe krajinu, kde sú dnes takýmto spôsobom brutálne porušované ľudské práva, kde nie sú rešpektované základné demokratické pravidlá, kde môže prísť k očividnému falšovaniu volieb. S Bieloruskom nás spája skúsenosť, historická skúsenosť nielen s komunistickým režimom, ktorý oni zažili v tej brutálnejšej sovietskej forme, ale spája nás aj postkomunistická minulosť. Pripomeňme si, že my sme boli na podobnej trajektórii, Slovensko bolo v deväťdesiatych rokoch na podobnej trajektórii ako Bielorusko, našťastie sme dokázali ten vývoj zvrátiť, aj keď ešte stále máme na politickej scéne relevantné politické subjekty, ktoré majú blízko k tomu, čo dnes vládne v Minsku, ale verím, že dokážeme spoločne, celá Národná rada, podporiť toto vyhlásenie. Ďakujem.
16. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2011-03-25
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

126. Ja by som chcel ako konzervatívec zatlieskať tomu, čo pán predseda Sulík povedal ako liberál, pretože v pohľade na mnohé nezmysly a hlúposti prichádzajúce k nám z Bruselu sa normálny a slobodu ctiaci si liberáli a konzervatívci nesporne zhodujú. Ale nejde len o veci, ktoré sú očividné hlúposti, ide o snahu z pozície Európskej únie, ale aj z pozície štátov do najmenších detailov regulovať všetko, čo sa regulovať dá, zasahovať do všetkého, do čoho sa zasahovať dá. Je to, je to problém z pohľadu liberálneho, teda že sa zasahuje do slobodného konania. Ale keď sa bavíme o Európskej únii, tak je to problém aj z takého konzervatívnejšieho pohľadu, pretože sa nerešpektujú skúsenosti jednotlivých krajín, ktoré sú odlišné, ale všetko sa snažíme natesnať do jedného vzorca, ktorý si niekto niekde vymyslel a snaží sa ho vnútiť všetkým ostatným. Vo vzťahu k budúcnosti, myslím si, že bude správny prístup, ak sa vláda a parlament budú snažiť, ak niečo musíme prevziať do svojej legislatívy, lebo EÚ, tak aby sme to prevzali naozaj len v nevyhnutnej miere, v takej, aby to čo najmenej komplikovalo život slovenským občanom a ekonomickým subjektom pôsobiacim na slovenskom trhu. A ešte jedna prosba, aby sme k tým nezmyslom a hlúpostiam, ktoré k nám prichádzajú odinakadiaľ, nepridávali ešte vlastné slovenské nezmysly a hlúposti, ale práve naopak, snažili sa tie, ktoré v našej legislatíve existujú, rušiť. Ďakujem.