53. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-06-17
Poslanec: Blanár, Juraj (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

18. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, pán spravodajca, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som i ja sa vyjadril za zriaďovateľov, ktorí významnou mierou prispievajú do problematiky vzdelávania, predovšetkým na stredoškolskej úrovni, a aby som aj trošku predstavil taký pohľad z inej strany, ako sa snaží tu predovšetkým prezentovať časť opozície, a možno aj trošku pripomenul, ako sa veci vyvíjali, až kým sme sa dostali do takéhoto štádia. Samotný zákon, ktorý prerokovávame, myslím si, že prešiel naozaj dôslednou diskusiou vo výbore, ja som si to celé prešiel vrátane aj spoločnej správy a musím konštatovať, že urobil si výbor dosť teda dobrú prácu a všetky tie veci, ktoré tam navrhuje aj na úpravu, sú naozaj výsledkom dobrého konsenzu. Avšak ako to už býva príznačné, na jednej strane, keď príde zákon, ktorý predkladá vláda do parlamentu, a poslanci strany SMER - sociálna demokracia nemajú k tomu žiadne pripomienky, tak sme označovaní, že tu hlasujeme ako stádo oviec bez toho, aby sme mali nejaký kritický pohľad. Na druhej strane, keď príde nejaký vládny návrh a poslanci strany SMER - sociálna demokracia predložia, prirodzene, ako každý poslanec môže pozmeňujúci návrhy, ktoré aj dosť zasiahnu niekedy do tej filozofie, ale sme o tom presvedčení, že je to dobre, na druhej strane potom kričí opozícia, zákon bol zle pripravený, museli ho tuto meniť a tak ďalej. Čiže hocičo urobíme, tak vám nevyhovieme, rovnako ako teraz, keď bolo podľa môjho názoru absolútne seriózne navrhnuté predsedajúcim pánom podpredsedom parlamentu, aby sa prerušila rozprava, poďme ešte o tom diskutovať do výboru, tak opäť, vy, páni z opozície, konkrétne jeden člen opozície, nesúhlasil s týmto. Na jednej strane sa toho dožadujete a na druhej strane s tým nesúhlasíte. Ja nechcem, aby som vás nejakým spôsobom presvedčil, ja som chcel, aby možno aj takto bolo počuté medzi ľuďmi, ktorí budú pozerať raz tento záznam, že ako pristupujete, koľkými metrami, a ako meriate to, čo hovoríte. My sa snažíme, aby sa odzrkadlili všetky skúsenosti z praxe v legislatíve, pretože každý z nás má za sebou nejakú pozíciu a snaží sa maximálne zužitkovať skúsenosti, ktoré život prináša, tak ako to robia aj kolegovia z opozície od vás, a ktorí prichádzajú s mnohými pozmeňujúcimi návrhmi, a môžem povedať, vážnymi pozmeňujúcimi návrhmi a tieto návrhy bez problémov predložíte rovnako v druhom čítaní a chcete, aby sa o nich hlasovalo. Je to legitímne právo. Nikto to nespochybňoval od nás. Ale vy to spochybňujete, lebo vám to nevyhovuje. Ja nechcem hovoriť, že je to v súlade s rokovacím poriadkom, čo je úplne samozrejmé, ale to, čo je pre vás úplne samozrejmé, pre nás už nemôže byť samozrejmé. Sme rovnakí poslanci, ako ste vy. Čiže mrzí ma, že bolo odmietnuté to, tento návrh, ktorý tu navrhol podpredseda parlamentu, pretože bol priestor, aby sme o tom diskutovali a argumentovali, lebo zrejme v tejto rozprave nebude až dostatočný priestor, pretože ten konsenzus sa rodí nie ľahko. Nuž ale poďme sa pozrieť teda, ako sa celá vec vyvíjala. Došlo tu v určitom období k pluralite vzdelávania. Čo ja osobne absolútne nenapadám a nemám nič proti tomu, ale určite nie som stotožnený s tým, ako to bolo urobené. Pluralita vzdelávania tým, že bolo do toho, do systému pustení aj iní zriaďovatelia škôl, urobila to, že tu povznikali školy, ktoré možno ani v tých regiónoch, kde existujú, neboli potrebné vzhľadom na vývoj demografie. To už sme si tu viackrát povedali. Avšak celý tento pluralitný systém bol nastavený tak, že všetci tí, ktorí si požiadajú o vznik, ak splnia všetky podmienky, a požiadajú si o založenie takejto školy, tak dostanú súhlas a zároveň bude im platený 100 % normatívu na to, aby mohli fungovať. Čiže inými slovami, budú vzdelávať v tom systéme školstva, ktorý je jasne zadefinovaný školskými zákonmi, ako keby v zastúpení štátu. Tak by sme to mohli nazvať, tak, ako to robí dnes samospráva ako súčasť verejnej správy a štát, pretože zriaďovateľom škôl je ešte štát, rovnako samospráva na úrovni obcí miest a krajov. Ale ešte raz podotýkam, všetci títo zriaďovatelia dostávali a dostávajú 100 % normatívu naviac, ešte do celého systému bol vnesený jeden prvok, že títo zriaďovatelia na rozdiel od verejných zriaďovateľov môžu ešte vyberať školné. Nie všetci to možno využívajú, ale to aj využívajú. Potom sa hovorí v tomto systéme o konkurencieschopnosti a o konkurencii vo vzdelávaní, čo ja do určitej miery pripúšťam, aj keď mám určité výhrady, pretože, dostanem sa k nim, nie sú rovnaké podmienky pre to, aby sme to mohli merať. A pri tomto posudzovaní konkurencieschopnosti škôl, prirodzene, sa berú na zodpovednosť zriaďovatelia. Ja som ešte nepočul, že by niekto z opozície alebo odborník kritizoval konkrétneho riaditeľa za to, že nekvalitne vzdeláva, ale je kritizované buď obec, mesto alebo zriaďovateľ, samosprávny kraj, lebo to nezvláda. Čiže má za to prirodzenú zodpovednosť. Avšak podmienky na to, aby tú zodpovednosť prevzal, nemá úplne rovnaké, ako majú tí zriaďovatelia, ktorí sú rovnako v systéme. A tu je napríklad merito veci, o ktorom rozprávame, lebo mnohí tu hovorili, pani poslankyňa Horváthová, pán poslanec Fronc, že je to rozoberanie... Ako ste to povedali? Demokratického princípu rady školy? Bolo tu viacero tých rozoberaní demokracií alebo samosprávneho vplyvu rady školy, nuž tak potom mi povedzte, páni poslanci, prečo neprotestujete proti rozoberaniu demokratického princípu rady školy u súkromných zriaďovateľov alebo cirkevných zriaďovateľov, ktorí už dnes majú možnosť dvakrát vetovať návrh rady školy pri voľbe riaditeľa a dokonca potom vymenovať bez toho, aby do toho bolo širšie, širšia verejnosť pustená, priamo môžu oni vymenovať svojho riaditeľa. Prečo toto nekritizujete? Dnes to už existuje. Na jednej strane tu prichádzame s návrhom, ktorý predložil pán poslanec Petrák, ktorý toto má zrovnoprávniť, a na druhej strane vy kritizujete tento pozmeňujúci návrh, a pritom vôbec nevidíte, že už dnes podľa vašich slov tu dochádza k porušovaniu demokratického princípu rady školy. Neviem, či mi niekto z vás na to odpovie, ale chcel som to popísať, aby ste nielen vy možno túto protirečivosť si uvedomili, ale aj tí, ktorí nás počúvajú. Pretože dnes, ešte raz to zopakujem, zriaďovatelia, ktorí dostávajú rovnaké finančné prostriedky, ako dostávajú obce a mestá a kraje, to znamená, súkromný zriaďovateľ, cirkevný, dostávajú 100 % normatívu platených zo štátu a môžu dvakrát vetovať návrh rady školy v prípade, že rada školy nepredloží dostatočne kvalitného kandidáta na riaditeľa, môžu vymenovať sami svojho. Taká je dnes legislatíva, vážené panie poslankyne, páni poslanci. Prečo toto nekritizujete? A potom mi povedzte, ako môže byť konkurencieschopnosť porovnávaná v takomto prostredí, keď na jednej strane zastupiteľstvá samosprávnych krajov musia schvaľovať každoročne v zastupiteľstve stratégie vzdelávania stredného školstva a na druhej strane absolútne nemajú možnosť sa k tomu vyjadrovať a ovplyvňovať to. Tento pozmeňujúci návrh, prirodzene, práve dostáva do hry aj tých, ktorí spolu zodpovedajú za to vzdelávanie, tí, ktorí schvaľujú, ktorí schvaľujú stratégie vzdelávania, aby to niekde smerovalo na základe nejakých jasných predstáv, o to nám všetkým predsa ide. A tento pozmeňujúci návrh nielenže vzťahuje obidva orgány samosprávy, v prvom rade je to štatutár, či už je to starosta, primátor, alebo je to župan, alebo ak chcete, predseda a potom je to v tom druhom prípade zastupiteľstvo ako ďalší legitímny orgán. Čiže ja som presvedčený, že tento návrh je absolútne dobrým návrhom na zrovnoprávnenie tohto postavenia a odstránenie tej deformácie, ktorá tu bola zmenená, ktorá tu bola vnesená ešte vtedy, keď bola tak nie celkom dobre urobená pluralita vo vzdelávaní, či už na úrovni stredného vzdelávania, alebo vysokoškolského, alebo aj základného vzdelávania. A dnes týmto pozmeňujúcim návrhom sa to vyrovnáva. Vážené dámy, vážení páni, ja viem, že bude možno na mňa veľa faktických poznámok, ale ja by som predsa len chcel poprosiť tých, ktorých som možno takto aj nepriamo oslovil, aj pani Horváthovú, aj pána Fronca, keby ste mi povedali, ak budete chcieť, samozrejme, vo faktickej poznámke, prečo neprotestujete proti rozoberaniu demokratického princípu u zriaďovateľov súkromných a stredných škôl, teda súkromných škôl a cirkevných škôl, ktorí už dnes majú takéto právo. Chcel by som to poznať a možno ďalších, ktorí ešte vystúpite, a ja potom budem rád, aby som mohol aj faktickou poznámkou na to zareagovať. Ja si myslím, že toto je dobrý konsenzus, ktorý vyšiel naozaj z rokovaní, ktoré boli široké, s odborármi, so zástupcami všetkých zastupiteľov, kde, samozrejme, boli výhrady k rôznym návrhom, ale to, čo bolo vlastne spracované, je nejaký konsenzuálny návrh, ktorý je aj predložený teraz pozmeňujúcim návrhom pána poslanca Petráka. Vážené dámy, vážení páni, ja tento pozmeňujúci návrh podporím, rovnako podporím aj tie návrhy, ktoré boli predložené v spoločnej správe, ktoré vzišli z diskusie, ktorú oceňujem, v školskom výbore, a rovnako podporím aj zákon ako celok, pretože odstráni mnohé veci, ktoré život priniesol, aplikačná prax, aby sme sa spoločne posunuli dopredu. Ďakujem pekne za pozornosť.