51. schôdza NR SR - 9.deň - B. popoludní
Dátum: 2019-10-28
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

68. Vážený pán predseda Národnej rady, kolegyne, kolegovia, ja sa teším, že túto schôdzu práve v tejto chvíli vedie pán predseda Národnej rady Danko, lebo on je pôvodca toho nápadu predlžovať volebné moratórium zo súčasných 15 dní na, on hovoril pôvodne 30 dní, ale potom sa to nejako v koalícii utriaslo na 50 dní. A teda myslím, že keď využijem tých desať minút, ktoré mám, a ak tu bude nejakých pár faktických, tak akurát prejde vedenie schôdze na niekoho iného a teda pevne verím, že nám k tomu niečo povie aj pán predseda Danko. Lebo my sa tu vlastne bavíme o jeho nápade ako pomerne často a on sa iba tak usmieva, ako sa usmieval, keď pán poslanec Poliačik hovoril, že pán Danko má záľubu, rád sa inšpiruje v rôznych totalitných režimoch. Čo teda neviem, čo malo znamenať, že sa usmieval, aby som nedával tomu nejakú interpretáciu, iba registrujem, že sa, že sa vtedy usmial. Naozaj tu máme zmätok. Máme tu absolútny zmätok v pozmeňujúcich návrhoch, s ktorými prichádzajú, prichádzajú koaliční poslanci. Máme tu spoločnú správu, ktorá má štyri body. Ja som navrhol vyňať na osobitné hlasovanie bod 4. Pán poslanec Baláž navrhol vyňať na osobitné hlasovanie body 1 až 3. Teda predpokladám, že spolu. Takže, takže tiež tomu nerozumiem, načo to robil, keď ja som navrhol vyňať ten bod 4. Máme tu dva návrhy týkajúce sa nahradeniu termínu nezávislý kandidát pojmom kandidát bez politickej príslušnosti. Nemáme dostatočne vysvetlené, že v čom sa líšia, prečo boli predložené ako dva. Ale to sú aspoň dva odlišné návrhy zákonov. A potom tu máme dva návrhy od poslancov SNS, od pani poslankyne Kuciaňovej a od pána poslanca Baláža, ktoré teda naozaj pri najlepšej vôli nedokážem rozlíšiť takto narýchlo, že v čom sa vlastne líšia. Ony sa asi v niečom líšia, ale nám poslancom je táto informácia upretá, lebo sú zdôvodnené rovnako a sú teda aj textovo skoro, skoro zhodné. Takže najprv by som, by som sa venoval a viackrát som sa k tomu vyjadril vo faktickej poznámke, nedostal som na to odpoveď, takže ešte raz skúsim zopakovať. Teraz kandidát, ktorý nekandiduje na kandidátnej listine politickej strany v komunálnych alebo v krajských voľbách, ale zberá si podpisy, je označovaný za nezávislého kandidáta. Nie je to úplne presné, lebo on môže byť závislý od všeličoho a nezávisle sa môže správať po svojom zvolení aj kandidát, ktorý je zvolený za politickú stranu alebo koalíciu politických strán, ale vystihuje to to, že kandiduje ako nezávislý, že nekandiduje na kandidátnej listine politickej strany. Vy navrhujete nahradiť tento termín termínom bez politickej príslušnosti, pritom bez politickej príslušnosti môže byť aj kandidát, ktorý je na kandidátnej listine politickej strany alebo koalície politických strán, ale nie je členom žiadnej politickej strany. Tak síce je kandidátom strany alebo koalície, ale je bez politickej príslušnosti. A nezávislý kandidát, ako ste správne povedali, môže byť aj členom politickej strany. A je to také zahmlené, ale bude to jasnejšie, keď povieme "bez politickej príslušnosti"? Martin Poliačik v jednej faktickej poznámke vám povedal, že čo keď sa napríklad váš pán predseda Robert Fico rozhodne, že bude v Starom Meste kandidovať do miestneho zastupiteľstva a chce si vyzberať podpisy, tak si tam napíše "bez politickej príslušnosti". Predseda politickej strany si napíše "bez politickej príslušnosti"? Lebo keď zmeníme termín nezávislý kandidát na bez politickej príslušnosti, tak budeme tvrdiť, že predseda politickej strany SMER – sociálna demokracia Robert Fico je bez politickej príslušnosti. (Reakcia z pléna.) No nie, to nie je rovnako. Nezávislý kandidát je forma kandidatúry. Politická príslušnosť je stav. Som členom politickej strany, tak nie som bez politickej príslušnosti, aj keď kandidujem ako nezávislý kandidát. Nie som členom politickej strany, tak som bez politickej príslušnosti aj v prípade, keď kandidujem na kandidátke politickej strany. Veď tuto máme celý klub poslancov OĽANO, ktorí nie sú členmi politickej strany, teda až na pár výnimiek. Sú bez politickej príslušnosti, ale, ale kandidovali na kandidátnej listine politickej strany. A aby sme nehovorili iba nejaké hypotetické príklady z kandidatúry Roberta Fica, tak ja vám poviem, v jednej obci na východnom Slovensku, myslím, že to bol okres Svidník, boli sme počas výjazdu Združenia občanov miest a Slovenska (ZOMOS) s Vladimírom Špánikom a stretli sme sa tam s jedným človekom, ktorý nám popisoval jednu situáciu, obec v okrese Svidník. Boli tam voľby, kde kandidoval člen strany SMER – sociálna demokracia, ktorého ale SMER nenavrhol za svojho kandidáta a navrhol iného kandidáta, ktorý bol, ktorý bol, ktorý nebol členom SMER-u – sociálnej demokracie, ale SMER si ho osvojil. Čiže nečlen SMER-u, ktorý bol bez politickej príslušnosti, kandidoval ako kandidát strany SMER a ten člen SMER-u kandidoval ako nezávislý. Vyhral ten kandidát navrhnutý SMER-om, ktorý nebol členom SMER-u. Potom spáchal nejaký trestný čin, sprenevera alebo niečo podobné. Bol odsúdený, právoplatne odsúdený, no a potom, potom už ten člen SMER-u konečne kandidoval ako kandidát strany SMER a musí to teraz po ňom dávať do poriadku. To len, aby ste si, aby ste si potom predstavili ten zmätok. A to je reálna situácia. Ten kandidát, ktorý je členom SMER-u a kandidoval ako nezávislý, nebol bez politickej príslušnosti. Mal politickú príslušnosť strany SMER – sociálna demokracia. Takže možno nie je najšťastnejší termín nezávislý kandidát, keď umožňuje kandidovať aj členom politických strán, ale to nemôžeme im zabrániť, to im môžu zabrániť stanovami nejaké strany, ale nemôže zákon brániť členom politických strán, aby kandidovali aj na základe vyzberaného počtu podpisov, ale je to oveľa menej zavádzajúci termín, ako keď ho nahradíte termínom bez politickej príslušnosti, lebo to v niektorých prípadoch je evidentná alebo bude evidentná nepravda. Čiže chcete to vyjasniť a v skutočnosti, naopak, vytvoríte, vytvoríte situáciu, keď niektorí budú zavádzať voličov. Teraz ten návrh poslancov SNS na úplné vypustenie zamestnania. Ja som opakovane kládol otázku, že prečo. Prečo navrhujete, navrhujete vypustiť, vypustiť to zamestnanie, prečo nie aj vek? Vek je dôležitejší ako zamestnanie pre identifikovanie tej osoby? Alebo bydlisko. Prečo to navrhujete? Nie. Nedostal som žiadnu otázku, že prečo zrovna, prečo zrovna zamestnanie. A opäť ide to v tej línii ako s tým moratóriom na prieskumy, že navrhujete, navrhujete obmedziť ľuďom informácie, na základe ktorých sa budú rozhodovať. Však nechajte to na ľudí, nechajte na ľudí, aby sa rozhodli, či zoberú, či zoberú do úvahy vek, povolanie, program, kampaň, možno niekomu sú sympatické videjká pána predsedu. No tak bude voliť SNS kvôli tomu, že vidí videjká pána predsedu. Nie na základe toho, aký má program Slovenská národná strana alebo koľko má, koľko má Slovenská národná strana preferencií. Bolo to tu už viackrát spomenuté, dostávame sa niekde mimo Európu a teraz myslím ten návrh, návrh na 50-dňové moratórium. Ešte rád by som predložil procedurálny návrh, aby sme vrátili návrh zákona na dopracovanie predkladateľom, lebo sa mi zdá, sa mi zdá, sa mi zdá naozaj, že ešte ho treba dopracovať. A ESOMAR, združenie, združenie, ktoré sa venuje, venuje prieskumom, informácie citujem podľa informácií od Jakuba Homolu. Zo štúdie ESOMAR-u vyplýva, že v roku 2017 európske krajiny aké dlhé mali moratórium na prieskumy: Andorra jeden deň, Rakúsko bez, Bielorusko 5 dní, Belgicko nula, Bosna a Hercegovina dva dni, Bulharsko jeden deň, Chorvátsko jeden deň, Cyprus sedem dní, Česká republika tri dni, Dánsko bez, Estónsko bez, Fínsko bez, Francúzsko dva dni, Nemecko nula, Grécko jeden, Maďarsko dva, Island nezistený, Írsko nula, Taliansko 14, to je zhruba tam, kde sme my, Kosovo jeden, Lotyšsko jeden, Litva nula, Luxembursko sedem, Macedónsko jeden, Malta jeden, Moldavsko sedem, Čierna Hora 15, Holandsko bez, Nórsko jeden, Poľsko jeden, Portugalsko jeden, Rumunsko dva, Rusko šesť. A Slovensko 50 bude?