AlexejDobrolubov/national_council_slovak_2010 huggingface dataset:
8.schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

141. Obávam sa, že nebudem schopný zareagovať na všetko, čo povedal pán poslanec Rafaj, vo faktickej poznámke iba. Ale teda aspoň k niečomu. Demolačná čata, že chceme zbúrať niečo po predchádzajúcej vláde, no áno, po predchádzajúcej vláde treba niektoré veci zbúrať, lebo sú zle postavené. A toto je jedna z nich. Myslím si, že toto sme mali riešiť oveľa rýchlejšie, ako k tomu pristupujeme teraz. Tvrdíte, že niekomu prekáža, že v rokovacej miestnosti zastupiteľstva je text štátnej hymny. No mne to prekáža aj z toho dôvodu, že spôsob, akým je tam umiestnený, je nedôstojný. No vidíte tuto v miestnosti, kde zasadá parlament, text štátnej hymny alebo preambuly ústavy? V rokovacích miestnostiach zastupiteľstiev aj škôl je štátny znak, to sa mi zdá dostačujúce, to nikto, nikto nespochybňuje. To, že tam je ešte text štátnej hymny alebo preambuly, sa mi zdá skôr kontraproduktívne, lebo je tam veľké množstvo textu, ktoré naozaj si neviem predstaviť, ako by niekoho mohlo pozitívne ovplyvniť v budovaní vlastenectva. Veľmi dobrý príklad ste povedali s tým Talianskom a s tým zákazom krížov alebo, alebo s tým, že si zamestnanci dávajú fotky svojich rodinných príslušníkov v práci na stoly. No áno, ale problém tých krížov predsa nie je v tom, či sú tam kríže, alebo nie sú tam kríže, ale či to niekto niekomu zakazuje, prípadne prikazuje, alebo nie. O tom nemá rozhodovať Brusel, Štrasburg, dokonca si myslím, že ani Rím, alebo Bratislava. Ale majú si to tie školy rozhodnúť samé, či tam tie kríže chcú mať, alebo nechcú mať, tak ako sa ľudia dobrovoľne rozhodujú, či tam chcú, alebo nechcú mať niekde na stolčeku fotografiu svojej manželky alebo niečo podobné.
8.schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

97. Pán poslanec Burian, ja nie som ekonóm, takže som nerozumel celkom tomu, čo ste hovorili o tom, na čo narazili aj predrečníci, že ako možno 5-percentným deficitom, aj keď opakovaným, dospieť k nulovému platu, lebo u nás neekonómov dva krát päť je desať. Takže chcem sa spýtať, že v rámci akej ekonomickej teórie dva krát päť sa rovná sto?
8.schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

73. Rád by som zareagoval na prvú časť vystúpenia môjho predrečníka. Vážený pán Harabin, s potešením konštatujem, že vaše dnešné vystúpenie na pôde Národnej rady bolo oveľa stručnejšie, vecnejšie a menej emotívne, ako keď ste na pôde parlamentu vystupovali naposledy. No vidíte, že to ide aj takto, bez zbytočného zvyšovania hlasu a nedôstojného rozčuľovania sa. Zvážte, prosím, aj do budúcnosti takúto kultivovanú formu. Ďakujem. (Pískanie a potlesk v sále.)
8.schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

49. Pán poslanec Marcinčin, chcem povedať, že sa nezhodujeme asi v pohľade na to základné, od čoho sa odvíja ten návrh, aj keď teda nesúvisí to so samotným tým návrhom ako skôr s makroekonomickou situáciou, alebo teda s prístupom štátu k ekonomike. Ja si vôbec nemyslím, že vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet a akékoľvek cesty k nemu sú niečo zlé. Naopak, myslím si, že vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet sú tá správna cesta a treba sa oň usilovať bez ohľadu na to, či to bude nejako naviazané, alebo nebude to nijako naviazané na naše platy ako poslancov. Deficit je v podstate skrytá forma zdanenia, pretože ním zaťažujeme ďalšie generácie, ktoré tie dlhy, ktoré my teraz narobíme, budú musieť potom za nás splácať. Samozrejme, že sú situácie, keď sa tomu nedá vyhnúť, keď je potrebný aj deficit. Ale tie situácie, ktoré ste spomínali napríklad v súvislosti s ozdravením bánk, nie sú pravidlom, sú výnimkou z pravidla, ktoré toto pravidlo potvrdzujú. Nemyslím si, že tá motivačná sila navrhovaného mechanizmu vytvárania platov bude taká výrazná, aby sa poslanci rozhodovali podľa toho, či budú mať o pár desiatok eur viac alebo menej, ale myslím si, že samotný ten mechanizmus je správny, a rovnako si myslím, že je správne a potrebné usilovať sa o vyrovnaný rozpočet.
8.schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

22. Ja súhlasím s pánom poslancom Padom, že ak regulácia nemá vplyv na peniaze občanov, tak sa do toho netreba miešať. Podľa mňa sa netreba miešať alebo snažiť, snažiť miešať reguláciu tam, kde tá regulácia nie je nevyhnutná, a potom by to nemalo dopady na príjmy občanov. Ja som nepolemizoval s predloženým návrhom novely zákona, ja som vyslovil výhrady k tomu existujúcemu zákonu a jeho filozofii ako takej, a teda, samozrejme, že môj pohľad je iný ako pohľad pána poslanca Lazára alebo ostatných predstaviteľov ľavicového videnia sveta. Ja som, naopak, presvedčený, že netreba to dotovať a treba si počkať na to, keď tie zdroje obnoviteľné budú rovnako efektívne alebo efektívnejšie ako klasické zdroje a potom sa ony úplne prirodzene presadia. Vtedy príde ich čas. Dotáciami, reguláciami iba deformujeme to prostredie a myslím si, že v konečnom dôsledku poškodzujeme aj občanov. Ďakujem.
8.schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-11-03
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

16. Vážený pán predseda, vážený pán predkladateľ, kolegyne a kolegovia, americký prezident Ronald Reagan o prístupe vlád k ekonomike mal také pekné tri vety: "Ak sa to pohne, zdaň to, ak sa to stále hýbe, reguluj to, ak sa to prestane hýbať, dotuj to." Prerokúvame návrh novely zákona, ktorý umožní, alebo odráža rôzny prístup rôznych politických smerov k ekonomike, k pohľadu na to, aká má byť úloha vlády, možno ani nie ten návrh novely, ako ten samotný zákon. Jeden prístup je presvedčený o tom, že ekonomické procesy nemôžu fungovať samy od seba, že je potrebné, aby do toho vláda zasahovala, aby niečo dotovala, niečo výraznejšie zaťažovala, aby niečo podporovala, niečo iné obmedzovala, nasmerovala niečo tým alebo oným smerom. Druhý prístup vychádza z toho, že ľudia, podniky sa dokážu najlepšie regulovať sami, že úloha štátu by mala byť obmedzená na naozaj nevyhnutné minimum, že regulovať by sa malo iba to, čo je naozaj nevyhnutné regulovať. Pôvodne som chcel povedať, že toto sú prístupy pravicový a ľavicový, ale ani si tým nie som tak celkom istý, pretože dnes už aj značná časť politických síl, ktoré samy seba považujú za pravicu, nemá problém s tým prvým prístupom a pokojne hľadá rôzne formy regulácií, dotácií a podobne. Myslím si, že vôbec nie je úlohou štátu zasahovať do toho, z čoho sa vyrába elektrická energia alebo iná energia, teplo a podobne. Myslím si, že takéto veci pokojne by sme mohli ponechať trhovým silám. Ja vôbec nemám nič proti obnoviteľným zdrojom energie a dokonca si myslím, že časom sa presadia, ale myslím si, že by sa mali presadiť normálne, prirodzeným spôsobom vo férovej súťaži, bez toho, aby na to boli vynakladané nejaké prostriedky štátu. Čiže keby bolo na mne, tak ja by som zákon o podpore obnoviteľných zdrojov energie najradšej úplne zrušil. Uvedomujem si, že to nie je možné okrem iného aj preto, lebo Európska únia, ako v mnohých iných prípadoch, toto je tiež ďalší pekný prípad, že Európska únia sa mieša do vecí, do ktorých by sa určite miešať nemusela a nemala, pretože - tak ako pri iných otázkach - aj tu si treba položiť otázku, či mohol, alebo nemohol by existovať spoločný európsky trh, keby táto vec, podpora obnoviteľných zdrojov energie, nebola koordinovaná a regulovaná z pozície Bruselu. Som hlboko presvedčený, že spoločný európsky trh by mohol existovať aj v prípade, keby na túto tému v Bruseli nebola napísaná ani čiarka. Napriek tomu ten návrh z môjho pohľadu ide dobrým smerom, pretože obmedzuje do istej miery možnosť využívania alebo zneužívania dotácií, čiže obmedzuje zasahovanie štátu do prirodzených ekonomických procesov, a preto ja tento návrh zákona podporím. Ďakujem.
7.schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-10-20
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pán poslanec Ondruš povedal na adresu predkladateľov, že je vás málo, čo vás opakovane trápi rozširovanie kolektívnych zmlúv. Tak ja by som doplnil obraz. Je nás viac, čo nás to trápi. Mňa to trápi tiež. A som rád, že kolegovia prišli s touto iniciatívou. A koľko nás je v skutočnosti, uvidíme pri hlasovaní o tomto návrhu zákona v pléne. Pán poslanec Ondruš tu predviedol typicky ľavicové myslenie a nepochopenie toho, čo je to vnucovať niekomu niečo. Vnucovať niekomu niečo neznamená, že mu to vnucujem fyzickým násilím alebo hrozbou zastrelenia alebo niečo podobné. Vnucovať niekomu niečo je, že ho nútim zákonom napr. alebo iným právnym predpisom, alebo inou mocou štátu robiť niečo, čo by sám dobrovoľne nerobil. Toto je pekný príklad rozdielneho prístupu pravice a ľavice. Pri veciach, pri ktorých chce ľavica regulovať, nútiť niečo ľuďom, pravica ich chce ponechať na ich slobodné rozhodnutie a na ich dobrovoľnú dohodu, pretože dobrovoľné dohody sa v spoločnosti dejú bežne a fungujú oveľa lepšie, ako keď sa štát snaží niečo podobné regulovať. Ja sa teším, že takýchto zákonov bude ešte viac a že je to len prvý krok k slobodnejšiemu trhu práce. A aby som teda aj niečo pochválil. Zazneli vo vystúpení pána Ondruša aj inšpiratívne nápady, napr. mali by sme sa podľa mňa určite zamyslieť nad tým, či možnosť rozširovania kolektívnych zmlúv úplne nezrušiť. To zrušenie by sa mi zdalo ešte lepšie riešenie. A podobne inšpiratívne sa mi zdali tie myšlienky o zrušení povinnej minimálnej mzdy alebo uvoľnení povinnosti pri prepúšťaní, a teda smerom k flexibilnejšiemu trhu práce.
7.schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-20
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pán poslanec Senko, bolo to naozaj presvedčivé. Ja som vám uviedol konkrétny paragraf, citoval som konkrétne ustanovenie zákona o štátnom jazyku, ktoré hovorí o tom, že inojazyčné audiovizuálne dielo určené maloletým do 12 rokov šírené vysielaním musí byť dabované do štátneho jazyka. A vy ste povedali, že to je riešené v inom, audiovizuálnom zákone, pričom audiovizuálny zákon primárne nerieši vysielanie, ale výrobu audiovizuálnych diel. Ja som hovoril o vysielaní, citoval som konkrétnu vec, vy ste povedali niečo úplne všeobecné bez toho, aby ste to zargumentovali, ja o voze, vy o koze.
7.schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-20
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Ďakujem. Na drevorubačské expozé pána Rafaja ani na nástenkovo štátno-záujmové vystúpenie pána Štefanova reagovať nebudem. Pán Čaplovič aj pán Jasaň tu predviedli dojemnú starostlivosť o zblíženie Slovákov a Maďarov alebo zlepšenie ich vzťahov. No videli sme za vašej vlády, ako sa zlepšovali vzťahy Slovákov a Maďarov, ako sa tu budovalo vzájomné kultúrne povedomie. Nakoniec, aj tá novela zákona o štátnom jazyku k tomu mimoriadne prispela, že sa zlepšili vzťahy Slovákov a Maďarov A, pán poslanec Bublavý, že ja som už dopredu konštatoval, že zákon, ktorý prijmeme, bude zlý. No nie, ja som povedal, že tú novelu podporím. Ja som hovoril o tom, že zákon, ktorý tu dnes je, považujem za zlý. A trošku sa musím usmievať nad tým, že aj vy hovoríte, aj ďalší tu hovoria o tom, že je to čistá prezentácia strany Most, jednak preto, že zo strany poslancov poslaneckého klubu Most tu zaznela na adresu predloženého návrhu skôr kritika ako nejaké veľmi obdivné reči, ale aj preto, že teda ja nie som členom politickej strany Most – Híd, som členom politickej strany Občianska konzervatívna strana. A zákon o štátnom jazyku som kritizoval už v roku 1995, keď žiadna strana Most – Híd neexistovala a nikomu sa ani nesnívalo, že bude existovať, keď dokonca neexistovala ani Strana maďarskej koalície. Jednoducho mám taký názor a, prepáčte, dovolím si pri ňom zotrvať. Pán poslanec Blanár, no, áno, dokážem nachádzať v tomto zákone absurdity a dokážem ich nachádzať pomerne ľahko, pretože je ich tam plno a nie je ťažké ich tam nájsť. Posledná otázka, pán poslanec Jasaň, že čie záujmy hájime. No, samozrejme, amerických imperialistov, ako inak.
7.schôdza NR SR - 6.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-20
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pán poslanec Čaplovič, povedali ste niekoľko naozaj pozoruhodných myšlienok. Dotknem sa len niektorých z nich. Týmto návrhom ste popreli všetky diplomatické úspechy Slovenska v tejto veci, teda myslí sa tým zrejme ministerstvo kultúry a táto vláda. No ale už to tu zaznelo, ale treba to asi zopakovať, odhliadnuc od toho, že toto by bol teda veľký počin zo strany ministerstva kultúry, keby dokázalo poprieť všetky historické diplomatické úspechy, ktoré ste tu vyratúvali. Ale, naozaj ešte raz, tento zákon nerobíme pre Budapešť, robíme ho pre slovenských občanov. Je obdivuhodné, že ste dokázali presvedčiť pána Knuta Vollebaeka, že síce nie je dobré mať sankcie, ale nie je to nelegálne. No, pochopiteľne, pokiaľ je to v zákone, tak to nie je nelegálne, to je tautológia, to je samozrejmé. Ale keď sa bavíme o zmene zákona, tak sa nebavíme o tom, či niečo v zákone je alebo nie je, ale o tom, či je to dobré alebo to nie je dobré. A podľa toho ten zákon zmeníme alebo nezmeníme. Veľmi často bývalá vládna koalícia vyčítala opozícii, ale najmä Strane maďarskej koalície, ale aj Budapešti, že zavádza a tvrdí niečo o zákone, čo nie je pravda. Áno, v mnohých prípadoch to tak bolo. Ale v tomto prípade ste vy, pán Čaplovič, urobili to isté, keď ste hovorili o tom, že by sa kroniky nemuseli písať v štátnom jazyku. Pritom v súčasnosti je tam znenie, že v štátnom jazyku sa vedú kroniky obcí a prípadné inojazyčné znenie je prekladom zo štátneho jazyka a navrhuje sa zmena, že v štátnom jazyku sa vedú kroniky obcí a prípadné inojazyčné znenie musí byť obsahovo totožné so znením v štátnom jazyku. Je to dramatický rozdiel.
7.schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-10-19
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pani poslankyňa, ja plne zdieľam vaše konštatovanie o tom, že tento zákon, tak ako bol napísaný, ako bol prijatý, ako bol aj v minulom volebnom období novelizovaný, je namierený proti jednej konkrétnej menšine a konkrétne proti maďarskej menšine. Môžme sa tu hrať a zakrývať si oči a tváriť sa, že nie je tam explicitne napísané niečo také, ale celý ten duch zákona aj spôsob jeho využitia je presne taký. Bol prijatý ako hra maďarskou kartou za období vlády Vladimíra Mečiara, a potom bol opäť použitý ako maďarská karta za obdobia vlády Roberta Fica. Za tie isté veci, ktoré niekto pácha ako porušenie zákona o štátnom jazyku, v maďarčine prichádza iná reakcia ako za tie isté veci, ktorých sa niekto dopúšťa v inom ako v maďarskom jazyku a teraz hovorím na základe vlastných skúseností. Zákon hovorí o tom napríklad, že príležitostné tlačoviny na kultúrne účely majú byť vydané v štátnom jazyku, a ak sú aj v inom jazyku, tak najprv musia byť v štátnom jazyku. Keď v tomto bode porušilo zákon priamo pred budovou ministerstva kultúry občianske združenie Priatelia slobodných informácií a rozdávalo príležitostnú tlačovinu na kultúrne účely v španielskom jazyku k hre ministra kultúry, vtedajšieho ministra kultúry Mareka Maďariča, dostalo tú informáciu do podateľne, tak ministerstvo nijako na to nereagovalo. Keď sa rovnakého hriechu dopustilo ochotnícke divadlo v Klasove v maďarčine, tak jazyková polícia si zašla až do Klasova a upozornila na porušenie zákona.
7.schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-10-19
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Pán poslanec Rafaj, použili ste zaujímavú metaforu so slepým črevom, ktoré začalo hnisať, myslím si, že je to výstižné, ale nie je to novela, ktorá je slepým črevom, ktoré začalo hnisať, ale samotný zákon o štátnom jazyku je slepým črevom, ktoré začalo hnisať. Opakujem, zákon o štátnom jazyku, nie slovenský jazyk, aby ste nedezinterpretovali to, čo hovorím a všetci dobre vieme, čo sa robí v situáciách, keď slepé črevo začne hnisať. Spomínali ste tu historické príklady prenasledovania za používanie slovenského jazyka. Naozaj, celkom nerozumiem. Naozaj, nevidím v tejto snemovni jediného človeka, ktorý by prenasledoval, alebo chcel prenasledovať kohokoľvek za používanie štátneho jazyka, a ak tie príklady, historické, ktoré ste spomínali z obdobia maďarizácie, majú nejakú analógiu v súčasnosti, tak sú to práve snahy postihovať niekoho za používanie jazyka prostredníctvom pokút, ktoré ste vy zaviedli, žiadnu inú analógiu tu tieto snahy nemajú, pretože nikto nechce zakazovať, alebo prenasledovať niekoho za používanie slovenského jazyka. A posledná vec, ktorej som teda nerozumel, priznám sa, lebo ste to povedali skoro ako dve vety za sebou, jednak, že by sme mali uplatňovať reciprocitu vo vzťahu k Maďarsku a vzápätí ste povedali, že v Maďarsku menšiny takmer vymizli. Čo ste tým teda chceli povedať, že bolo by fajn, keby menšiny vymizli aj na Slovensku?
7.schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2010-10-19
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

Vážený pán poslanec Maďarič, zákon je zlý a treba ho zmeniť. To nie je žiadne podrážanie pozície Slovenskej republiky, to je jednoducho priznanie si reality. A táto novela nie je niečo, čo by dostala Budapešť od vlády Ivety Radičovej, je to niečo, čo dostanú všetci občania Slovenskej republiky od vlády a od parlamentu. A operujete tu stále a opakovane, aj v minulosti, aj teraz, právom na prístup k informáciám aj v štátnom jazyku. Veľmi by ma zaujímalo, kde je koncipované takéto právo, lebo v slovenskej ústave takto definované právo neexistuje. V čl. 26 ods. 1 slovenská ústava zakotvuje slobodu prejavu a právo na informácie a v čl. 26 ods. 5 hovorí o tom, že orgány verejnej moci, zdôrazňujem orgány verejnej moci, majú povinnosť primeraným spôsobom poskytovať informácie o svojej činnosti v štátnom jazyku. Podmienky a spôsob vykonania ustanoví zákon. Čiže, táto povinnosť sa vzťahuje na orgány verejnej moci a ak tomu zodpovedá nejaké právo občanov, tak je to právo občanov mať informácie od orgánov verejnej moci, nie od súkromných inštitúcií. A chcem pripomenúť, že čl. 26 obsahuje aj ods. 4, ktorý hovorí o tom, že slobodu prejavu a právo vyhľadávať a šíriť informácie možno obmedziť zákonom, ak ide o opatrenia v demokratickej spoločnosti nevyhnutné na ochranu práv a slobôd iných, bezpečnosť štátu, verejného poriadku, ochranu verejného zdravia a mravnosti. Zákon o štátnom jazyku zasahuje do slobody šírenia informácií nad tento rámec, nad rámec, ktorý je vymedzený v čl. 26 ods. 4 ústavy.
7.schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-15
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

6. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia, mal by som len pár otázok na margo tohto zákona, ktoré neviem ani, či adresovať ministrovi, alebo všeobecne tejto snemovni. Chcem sa spýtať, či si naozaj myslíme, že toto je vec, ktorú by mal riešiť štát, či toto je vec, ktorú ak už ju rieši štát, by ju mala riešiť Európska únia? A tie otázky znejú aj inak. Čo by sa stalo, ak by takýto zákon neexistoval? Trh by nedokázal sa postarať o zlepšovanie ekodizajnu? Prečo sa má do takýchto vecí vôbec štát starať? Naozaj tomu nerozumiem. Rozhodne to nepovažujem za základnú úlohu štátu. A považujem to za zasahovanie štátu do podnikateľského prostredia nad nevyhnutnú mieru. Určite by to aj energeticky náročné výrobky, aj spotrebitelia, aj trh prežili, keby nič takéto nebolo riešené zákonom. A tá druhá otázka sa týka Európskej únie a toho, či takéto veci majú byť koordinované, harmonizované z úrovne Európskej únie. Pretože zaoberali by sme sa dnes takýmto zákonom, keby nebola príslušná smernica? Keby tá príslušná smernica nebola zmenená? A mne to trochu, tento zákon, pripadá tak, že v Európskej únii si niekto kýchne a my prijmeme zákon. Potom si niekto smrkne a my ten zákon musíme zmeniť. Neviem, či toto je dobrá cesta. Ďakujem.
7.schôdza NR SR - 3.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-14
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

48. No, áno, môžeme sa baviť o tom, čo by sme považovali za ideálne a čo je reálne. Keby sme sa bavili o tom, čo považujeme za ideálne, tak ja si myslím, že rodičovský príspevok by mal byť vyšší ako je dnes, mal by byť výraznejšou náhradou pracovného príjmu ako je dnes a mal by byť poskytovaný, naozaj, iba rodičom, ktorí sa plnohodnotne celodenne starajú o dieťa, čo opakujem, neznamená, že nemôžu mať žiadny príjem, ale nemajú plnohodnotný pracovný vzťah, pretože ten čas venujú deťom. Ale rešpektujem, že realita je, aká je, programové vyhlásenie niečo v tomto smere hovorí, ja rešpektujem programové vyhlásenie vlády, ideme tým smerom, ja som namietal iba proti jednej jedinej veci, v tej rovine nie debaty o tom, čo by bolo ideálne keby, ale v realite, namietal som to, že si myslím, že nie je správne dávať viacej peňazí na príspevok na starostlivosť o dieťa ako na rodičovský príspevok. To je to, čo som chcel povedať svojím príspevkom.
7.schôdza NR SR - 3.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2010-10-14
Poslanec: Dostál, Ondrej (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

40. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovolím si len stručne pár poznámok k celkovej filozofii tohto zákona a k navrhovanej zmene z hľadiska tejto filozofie. Podľa môjho presvedčenia hlavným zmyslom existencie takejto sociálnej dávky je umožniť rodičom starostlivosť o dieťa v prvých rokoch jeho života. Predovšetkým osobnú starostlivosť, takže v tomto ohľade by som si dovolil trochu nesúhlasiť a vysloviť názor, že istú logiku by malo aj rozhodnutie alebo model, v ktorom by rodičovský príspevok poberali iba rodičia, ktorí sa osobne starajú o dieťa a nezverujú ho do starostlivosti inej osoby, pretože práve osobná starostlivosť rodičov v prvých rokoch života dieťaťa je veľmi dôležitá, čo, samozrejme, nemusí vylučovať príjem z nejakej zárobkovej činnosti. V tejto optike sa mi javí ako trochu nesystémový ten zámer, ktorý je obsiahnutý v novele, ktorý hovorí o tom, že príspevok na starostlivosť o dieťa môže byť vo výške preukázaných nákladov a môže byť aj vyšší ako rodičovský príspevok. Keby to bolo naopak, že zvýhodňujeme osobnú starostlivosť pred starostlivosťou prostredníctvom zverenia dieťaťa do starostlivosti inej osoby, tam by som nejakú logiku videl, pretože, keď sa rodič plnohodnotne v prvých rokoch života dieťaťa venuje starostlivosti o neho, vzdá sa nejakých svojich aktivít pracovných a iných, tak to je vec, ktorá je hodná ocenenia, ale nevidím dôvod na opačný postup na to, aby sme zvýhodňovali finančne, resp. dávali potenciálne viac finančných prostriedkov pre rodičov, ktorí pracujú a zveria svoje dieťa do starostlivosti inej osoby alebo zariadenia, čo, samozrejme, prináša isté náklady, ale títo rodičia sú oproti rodičom, ktorí sú doma s deťmi, zvýhodnení predsa tým, že majú aj príjem zo zárobkovej činnosti. V kontexte navrhovanej zmeny, teda, že rodičovský príspevok budú môcť poberať aj ľudia zárobkovo činní, sa mi to javí nesystémové ponechať ten príspevok na starostlivosť o dieťa ešte z jedného dôvodu, a to z toho dôvodu, pokiaľ tie preukázateľné náklady budú nižšie ako rodičovský príspevok, tak, samozrejme, že nikto z tých rodičov sa nebude uchádzať o príspevok na starostlivosť o dieťa, ktorý je potrebné preukazovať a rovno si povie, že radšej si zoberie rodičovský príspevok a v opačnom prípade, teda v prípade, že tie reálne náklady na starostlivosť prostredníctvom inej fyzickej alebo právnickej osoby budú vyššie, tak iba v takom prípade sa budú rodičia uchádzať o možnosť poberať tento príspevok na starostlivosť o dieťa, ale tam potom nastane to, čo som hovoril pred chvíľou, teda, že budú zvýhodňovaní rodičia, ktorí sa starajú o dieťa prostredníctvom toho, že ho zveria inej osobe, a to si myslím, že toto by bola zlá filozofia, čiže, ja podporím ten návrh do druhého čítania, ale myslím si, že toto je vec, o ktorej by sme mali v druhom čítaní hovoriť. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)