33. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-03-28
Poslanec: Sabo, Michal (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

206. Ďakujem veľmi pekne. Ako som vo svojom úvodnom slove pri predstavovaní tohto návrhu zákona, ktorý predkladáme s kolegyňou Beátou Jurík a s Luciou Plavákovou, hovoril, tak cieľom tohto návrhu je zavedenie novej adresnej, štátnej, sociálnej dávky, ale zároveň pre potreby tohto zákona, ale aj pre potrebu samotnej legislatívy, pretože zatiaľ Slovenská republika nemá energetickú chudobu ukotvenú legislatívne. Chceme teda zaviesť do zákonov aj definíciu energetickej chudoby. Prečo je to dôležité? Dôležité je to preto, lebo energetická chudoba je vážny spoločenský problém. Povieme si k tomu aj pár dát. A najčastejšie v odbornej literatúre je definovaná ako stav, keď domácnosť nemá finančné prostriedky na úhradu výdavkov za energie alebo keď príjmy domácnosti nedostatočne pokrývajú výdavky samotnej domácnosti, výdavky na energie, čo znamená že po úhrade nákladov za energie by jej ostalo nedostatočné množstvo finančných prostriedkov na pokrytie základných životných potrieb . Taká je odborná citácia. My na to máme ale aj slovenské čísla a dáta zo slovenskej reálie. Napríklad veľmi podrobne sa problematike energetickej chudoby venovala hĺbková štúdia od Prognostického ústavu – Centra spoločenských a psychologických vied Slovenskej akadémie vied a tá zistila, že v celoeurópskom porovnaní dá obyvateľstvo Slovenskej republiky spolu s obyvateľstvom Českej republiky na energie najväčšiu časť svojich príjmov. K rovnakým zisteniam prišli okrem tejto konkrétnej štúdie aj ďalšie štúdie, ktoré v rámci Európy identifikovali Slovenskú republika ako tretiu najohrozenejšiu krajinu energetickou chudobou domácností. Medzi tie kľúčové dôvody patria jednak výška príjmov samotnej domácnosti, ale aj nedostatočná energetická efektívnosť obydlí. To, že máme veľa budov, ktoré sú buď za hranicou životnosti, alebo máme nie dostatočne zateplené, bez výmeny okien, s problematickou strechou a tak ďalej. A, samozrejme, dôležitá je aj skutočnosť, že náš bytový fond je, ako som spomínal, tvorený zväčša staršími a nedostatočne zrekonštruovanými budovami, ktoré sú o to viac energeticky náročné, a tam je kritická teda nielen, to chcem podotknúť, len tá bytová časť, ale aj verejné budovy. V roku 2021 bolo u nás celkovo 12 % obyvateľstva ohrozených príjmovou chudobou, no v dôsledku pandémie miera rizika chudoby vzrástla v porovnaní s predošlým rokom o 0,9 %. No a po období pomalého a pozitívneho trendu sa situáciu opäť zhoršuje a zhoršuje sa až do dnešných dní. V júni 2023 tento počet stúpol a ohrozených príjmovou chudobou bolo podľa posledných známych údajov štatistického úradu 735-tisíc ľudí. Čiže 13,7 % obyvateľstva. A ako som spomínal, tá situácia sa kontinuálne zhoršuje aj vplyvom rôznych svetových, teda globálnych kríz a cenovo nedostupné bývanie životnú situáciu nášho obyvateľstva iba zhoršuje. No a v tejto situácii je fakt, že nie všetky zraniteľné skupiny obyvateľstva dnes majú nárok na príspevok na bývanie, tak ako je definovaný v zákone č. 417/2013 Z. z. Tento zákon o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov definuje príspevok ako príspevok, ktorý je stále výlučne viazaný na stav hmotnej núdze, a teda na situáciu, keď príjem osoby nedosahuje sumu životného minima. Preto prichádzame s týmto návrhom a máme trošku, ako som spomínal, adresnejší cieľ a cieľom je kompenzovať zdokladované náklady na bývanie, ktoré prevyšujú 30 % z príjmu domácnosti. Povedzme si, čo to znamená v číslach, aby sme mali predstavu. V praxi to znamená, že osoba v dôchodkovom veku, ktorá nedisponuje vysokým dôchodkom a žije napríklad vo vlastnej nehnuteľnosti, by pri výške dôchodku 440 eur a mesačnými nákladmi na bývanie 200 eur, poberala príspevok vo výške 68 eur. Modelová situácia rodiny s dvomi deťmi, ktoré čistý príjem predstavuje 620 eur, a teda približne jednu minimálnu mzdu by pri mesačných nákladoch na bývanie 400 eur poberala príspevok na úhradu nákladov na bývanie vo výške 214 eur. Modelová jednorodičovská domácnosť, nadviažem na kolegyňu Šrobovú v téme, modelová jednorodičovská domácnosť s jedným dieťaťom žijúca v prenajatom jednoizbovom byte, ktorej sa náklady na bývanie sa šplhajú do výšky 500 eur by pri čistom príjme 930 eur mala nárok na príspevok na bývanie vo výške 80 eur. No a takto koncipovaný príspevok, keď sme to prerátali, by na Slovensku odhadom poberalo cez 0,5 mil. ľudí, ktorí sú v núdzi, a z toho 300-tisíc ľudí, ktorí sú pod hranicou rizika chudoby, čo je takmer polovica všetkých ľudí žijúcich pod hranicou rizika chudoby, pričom z tých prepočtov, ktoré mám k dispozícii, miera rizika chudoby by klesla o 0,5 percentuálneho bodu z 13,7 na 13,2 % a miera rizika chudoby detí by klesla o 0,9 percentuálneho bodu zo 17,6 na 16,7. V kontraste k tomuto nášmu návrhu je neadresná aktuálna politika vlády, alebo teda vládneho kabinetu, ktorá, veď to dosť často zaznieva v tomto pléne, neadresná pomoc vo forme plošného dotovania. Ja tomu hovorím spaľovanie verejných financií v kotloch . Môžeme to nazvať hocijako chceme, ale je to jednoducho plošné helikoptérové rozhadzovanie peňazí. Iba v roku 2025 nás vyjde nás ako krajinu podľa odhadov približne na 235 mil. eur, slovom 235 mil. eur. A to sú všetko peniaze, ktoré sú určené pre všetkých. Aj pre tých, ktorí tieto peniaze, túto pomoc štátu nepotrebujú. (V sále zaznelo zvonenie mobilného telefónu.) Šťastné a veselé. Znelo to vianočne. No a zároveň ten problematický moment tej plošnej pomoci je v tom, že nielenže je určená pre všetkých bez rozdielu, a viacej pre tých, ktorí tie peniaze nepotrebujú, ale ten základný problém v súvislosti so spomínanou energetickou efektivitou, resp. neefektivitou je, že táto pomoc, táto štátna helikoptérová plošná pomoc nemotivuje domácnosti šetriť energiami. Práve naopak ich posmeľuje v tom, že veď dáme vám, zaplatíme vám to a pokojne bude neefektívny aj naďalej. Sme toho názoru ako predkladateľ a predkladateľky, že v súčasnej situácii toho zlého stavu verejných financií a tej nutnej konsolidácie, ktorá prebieha, bude ešte ďalej prebiehať, by naozaj vláda Slovenskej republiky mala pomáhať adresne práve tým, ktorí tu pomoc štátu naozaj potrebujú, a neprispievať tak, ako sme toho svedkami aktuálne na vykurovanie víriviek, bazénov či garáži, aby ľudia s luxusnými autami suchou nohou nastupovali do vykúreného auta ráno, keď idú... kamkoľvek idú, ale aby sme investovali do ľudí, ktorí naozaj tú pomoc nutne adresne potrebujú. Ďakujem za vašu pozornosť a verím, že tento náš návrh adresnej pomoci získa čo najväčšiu podporu v tomto pléne a že ho realizujeme. Vďaka.