AlexejDobrolubov/national_council_slovak_2010 huggingface dataset:
51. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2019-10-18
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

129. Ja by som skúsil odpovedať pánovi poslancovi Poliačikovi na jeho otázku. Zákon hovorí o tom, že ak prezident po skončení výkonu jeho funkcie začne vykonávať inú funkciu ústavného činiteľa podľa § 1 počas výkonu tejto funkcie atď., sa mu pozastaví vyplácanie platu. Paragraf 1 definuje ústavných činiteľov a spomína tam poslancov, prezidenta, členov vlády, sudcov Ústavného súdu, predsedu Súdnej rady, ostatných sudcov, predsedu a podpredsedu Najvyššieho kontrolného úradu a generálnych prokurátorov. Ale ja si myslím, že by bolo možné ešte ten zákon alebo návrh zákona upraviť tak, aby riešil to, o čom, o čom si, pán poslanec, hovoril. Teda myslím si, že je to na rozdiel od pána poslanca Kresáka, lebo, lebo ten zákon je o platových pomeroch ústavných činiteľov Slovenskej republiky, ale prezident je bývalý, bývalý ústavný, teda ústavný činiteľ Slovenskej republiky, a keď upravíme, že, že sa mu pozastaví vyplácanie toho platu bývalého poslanca, tak takú terminológiu zákon používa, v čase, keď vykonáva inú funkciu podľa tohto zákona, podľa § 1, tak, tak kľudne by tam mohlo byť, že alebo keď sa stane poslancom Európskeho parlamentu, členom Európskej komisie a potom je, samozrejme, že na diskusiu, že aké všetky, aké všetky funkcie tam majú alebo nemajú byť. A bude to úprava platových pomerov ústavného činiteľa po skončení výkonu mandátu, čiže tak, ako sa tam dá táto podmienka, tak asi sa tam dá dať ešte nejaká, nejaká ďalšia.
51. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2019-10-18
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

119. Pán poslanec Kresák, ďakujem veľmi pekne za odpoveď. Ja chápem, že sme v prvom čítaní, ale niekedy je dobré povedať si tie veci už v prvom čítaní, aby sa v druhom vôbec dalo niečo s tým robiť. Ja som pána poslanca Fica akože spomenul, lebo mi to tak mimovoľne napadlo, že keď ste použili ten argument nerovnakého postavenia, a to, že to branno-bezpečnostný výbor riešil, tak to podľa mňa bolo z dôvodu, že, že si to opoziční poslanci vyžiadali a boli tam nejaké pochybnosti. Čiže nie je to nejaká, nejaká zákonná kompetencia. Ja rozumiem tomu, že, že nemožno vláde prikázať, aby nejakú vec spravila uznesením, nemôže Národná rada prijať uznesenie, že žiada vládu, aby, aby zmenila uznesenie, ani nemôže zákonom zmeniť, zmeniť uznesenie. Ale tiež nie je zase asi obvyklá prax, že by parlament prostredníctvom zákona sa snažil prebiť prax vyplývajúcu z nejakého vládneho, vládneho uznesenia. Preto, preto som si myslel, že by bolo lepšie, a vy ste povedali ten prípad toho protokolu, čo je teda radovo menšie, že by sa potom mohli na ministerstve zahraničných vecí inšpirovať tou zmenou zákona, a teda upraviť protokol tak, aby sa pri, pri bývalom prezidentovi, ktorý je aktuálne poslanec alebo člen vlády, používal, používalo aktuálne oslovenie, nie to pán prezident. Tak, tak rovnako by sa, by sa povedzme vláda mohla inšpirovať tým, že ak by parlament prijal úpravu, ktorá sa týka, týka poberania, poberania platu bývalým prezidentom, tak, tak by, by upravil aj to, vláda upravila aj to uznesenie. No a pokiaľ ide o teda pána riaditeľa Sociálnej poisťovne Vážneho, tak samozrejme, že to má aj iné aspekty, keď niekto, niekto z takejto pozície je aj poslancom. Ale keď hovorím povedzme o tých autách, no tak... Nestihnem.
51. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2019-10-18
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

115. Ďakujem všetkým kolegom za reakcie. Pán poslanec Hrnko, teda teší má tá dôvera, ale ja na rozdiel od vášho pána predsedu nie som doktor, pána predsedu Danka som myslel. Ja som hovoril o dôchodkoch, jasné, že som - a neviem, chceli ste niečo, ale tak sa prihláste, však ja rád budem na vás reagovať. Veď ja som to ocenil, že ma tak vnímate, ale, ale teda nie je to pravda, tak nechcem, aby som uvádzal ľudí do omylu, že som doktor, keď nie som doktor. To sa nerobí. Ja som, ja som tie dôchodky myslel skôr, skôr teda naozaj výsluhové sú, sú primeranejšie, primeranejšie tomu ako, ako starobné a tie poberajú ľudia, ktoré majú na ne nárok bez ohľadu na to, či, či niekde ďalej, ďalej pracujú. Pán poslanec Poliačik, k tomu nerovnakému postaveniu. No tak neviem, či to je naozaj iba o tých, o tých šoféroch a o tých autách. To potom keby sme tak veľmi široko chápali, tak potom máme nerovnaké postavenie aj my, čo sa vozíme v MHD, Peter Osuský, ja a teraz najnovšie aj ty, s poslancami, ktorí majú autá a vozia sa autami. Zase nešiel by som, nešiel by som do toho až tak široko, pokiaľ zákon nevylučuje súbeh výkonu funkcie starostu alebo primátora s funkciou poslanca, no tak potom je otázka na tie, na tie samosprávy, že či, či ony s tým nemajú problém. To nie je ani tak problém, problém parlamentu. A, pán poslanec Pčolinský, kde v zákone je napísané, že bývalý prezident má nárok na auto? Lebo tak možno som nejako zle čítal, ale to som tam nenašiel. Lebo ten nárok na ochranu vyplýva z toho uznesenia, ale priamo v zákone zadefinovaný, pokiaľ viem, nie je. (Reakcia z pléna.) Dobre, dobre.
31. schôdza NR SR - 4.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-05-15
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

160. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, chystáme sa vyslať 152 príslušníkov Ozbrojených síl Slovenskej republiky na územie Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Estónskej a Poľskej republiky k ruským hraniciam. Koho záujmy tam vlastne idú chrániť? Z vojenského hľadiska našich 152 vojakov tam nič neznamená. Ani celková vojenská prítomnosť štátov NATO v tom regióne nie je silou, ktorú by ruská armáda musela brať nejak extra vážne. Rusko na rozdiel od štátov NATO dokáže efektívne mobilizovať brancov, a to rovno v miliónoch. Koho by sme mobilizovali my, staré kádre ešte socialistickej armády či proeurópsky ladenú časť slovenskej mládeže? To by bola parádna elitná armáda švejkov. Alebo by sa mobilizovalo tých pár Slovenských brancov, proti ktorým sa viedla očierňovacia mediálna kampaň spolu so snahou ich zakázať? Plus je tu otázka, čo z mobilizačnej výzbroje a výstroje ešte existuje, čo sa nerozpredalo za tie roky. Toto celé už pripomína Švejkove „Na Belehrad!“ a „Tuhle válku vyhrajem!“ Problém nevidím na, vo vojenskej rovine. Ruskej armáde je úplne jedno, kde slovenskí vojaci sú, aj keby do Lotyšska odišli celé Ozbrojené sily Slovenskej republiky. Problém vidím v rovine bezpečnostnej a politickej. Posielať niekomu vojsko na jeho hranice, navyše do iného štátu, to je aktom minimálne nedôvery, ak nie aj priameho nepriateľstva. Spolu s udalosťami na Blízkom východe to spôsobuje nervozitu a nervozita môže spôsobovať chyby. Pokiaľ by výsledkom chýb provokácií a nedorozumení bol akýkoľvek vojnový konflikt, je vám jasné, že neprežijeme. Pri súčasných počtoch jadrových hlavíc je jedno, kde vybuchnú. Tí šťastnejší z nás zomrú hneď, tí menej šťastní o nejaký čas. Preto nepovažujem za správne vyslať slovenskú jednotku k ruským hraniciam. A kto má štipku zdravého rozumu a pudu sebazáchovy, nemôže toto nezodpovedné vyslanie slovenských vojakov na cudzie hranice a cudzie územia podporiť. Ďakujem za pozornosť.
28. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-03-14
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

58. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení poslanci, problém rôznych čiernych stavieb a chatrčí na cudzích pozemkoch je širší, ako je ich samotná existencia a s tým spojený zásah do vlastníckych práv majiteľov pozemkov. Tu ide reálne o to, že v istých situáciách a lokalitách proste zákony Slovenskej republiky neplatia. Sú to smutné ľudské príbehy majiteľov nehnuteľností. Mnohí majú k predmetným nehnuteľnostiam osobný vzťah, sú to lúky, kde vyrastali, či polia, na ktorých nadobudnutie si ich predkovia doslovne zodrali ruky. Štát vlastníkovi poľnohospodárskej pôdy ukladá mnohé povinnosti a za ich nedodržiavanie sú v zákone sankcie. Je to logické. Potravinová bezpečnosť štátu vyžaduje, aby sme si našu slovenskú poľnohospodársku pôdu kompletne nezničili. Nemá význam v tejto chvíli citovať celé paragrafy 3 a 4 zákona 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy. Uvediem len § 3 ods. 1 písm. a): "Každý vlastník poľnohospodárskej pôdy alebo nájomca a správca poľnohospodárskej pôdy je povinný vykonávať agrotechnické opatrenia zamerané na ochranu a zachovanie kvalitatívnych vlastností a funkcií poľnohospodárskej pôdy a na ochranu pred jej poškodením a degradáciou." Ako má občan naplniť tento paragraf zákona, keď ľudia okupujúci jeho pozemok ho na jeho výzvu neopustia a veľmi často sú na vlastníka agresívni? Čo má robiť vlastník pozemku napríklad v prípade, že na jeho pozemku ľudia okupujúci jeho pozemok začnú vytvárať čiernu skládku? Pokiaľ je na pozemku nelegálne osídlenie, vtedy sa ho často úrady snažia nevidieť. Ale ak náhodou sa pozemok uvoľní, úrady vedia výzvu na likvidáciu čiernej skládky alebo prípadne čiernej stavby rýchlo majiteľovi pozemku napísať. Stalo sa tak napríklad v Spišských Tomášovciach, ktoré vtedajšia výzva úradov dostala do kritického stavu. Prípad bol v roku 2014 medializovaný z dôvodu, že sa jednalo aj o pozemky známeho humoristu. Zmyslom tohto návrhu zákona je, aby vlastník mal právo získať súčinnosť polície pri plnení si povinností vyplývajúcich mu zo zákona č. 220/2004 Z. z., ako aj pri uplatňovaní si vlastníckeho práva k nehnuteľnosti. Vzniká tak možnosť vyriešiť ochranu vlastníckych práv, ako aj ochranu poľnohospodárskej pôdy skôr než nastane stav, kedy už sa nedá postupovať inak než zdĺhavým postupom podľa § 135 písm. c) Občianskeho zákonníka. Ďakujem za pozornosť.
28. schôdza NR SR - 2.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-03-14
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

30. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, od roku 2015 nám počet trestných činov páchaných maloletými osobami narastá. Zvlášť v násilnej kriminalite, kde nám to stúpa medziročne o približne 25 percent. Samozrejme, zverejnené štatistiky môžu obsahovať len trestné činy, kde bol zistený páchateľ. Kriminalita maloletých osôb je problémom predovšetkým v oblastiach s vysokým zastúpením asociálnych obyvateľov. Asociáli čoraz viac využívajú maloletých do 14 rokov na páchanie rôznych foriem kriminality, žiaľ, často sú to rodičia tých detí. Vedia o absentujúcej trestnej a priestupkovej zodpovednosti maloletých osôb, a preto nahovárajú deti nielen na rôzne krádeže, ale aj lúpežné prepady. Tie deti naozaj v mnohých prípadoch nemajú na výber. Zníženie veku trestnej zodpovednosti a priestupkovej zodpovednosti na 12 rokov tak zároveň maloletých chráni proti zneužívaniu na kriminálnu činnosť. Doterajšie legislatívne opatrenia ohľadom kriminality maloletých nie sú dostatočne účinné. Za tým účelom prijatý § 211 Trestného zákona – ohrozovanie mravnej výchovy mládeže naráža v aplikačnej praxi na mnohé problémy. Je problém dokázať, že rodičia umožnili maloletému páchať priestupky alebo trestné činy. V mnohých prípadoch rodičia nedokázali zabrániť protiprávnej činnosti svojho potomka, aj keď sa o to snažili. V súčasnosti využívaný systém výchovných opatrení sa tiež často míňa účinkom. Výchovné opatrenie nie je spravidla automaticky dôsledok konkrétneho činu a tak maloletý páchateľ nevie, kedy pohár trpezlivosti v jeho prípade pretečie. Podstatná zmena, ktorú prináša náš návrh, je v tom, že pre osobu staršiu ako 12 rokov by už neexistoval vek ako okolnosť vylučujúca trestnú zodpovednosť. Po konkrétnom čine by prišiel konkrétny trest, hoc aj mierny trest vo forme výchovného opatrenia. Rozhodujúce pre oblasť kriminality maloletých starších ako 12 rokov je to, že tým zaniká ich beztrestnosť u konkrétneho činu. Obavy z preplnenia reedukačných zariadení nie sú na mieste. Skončí v ňom jeden maloletý páchateľ, ostatní z partie si už dobre rozmyslia, či tam pôjdu za ním. Z vlastnej dlhoročnej praxe mestského policajta môžem potvrdiť, že možnosť umiestnenia v reedukačnom centre je pre maloletých silnou motiváciou upustiť od protiprávnej činnosti. Podobná situácia je aj u priestupku. Beztrestnosť pri páchaní priestupkov je mostom k páchaniu trestných činov. Ďakujem za pozornosť.
26. schôdza NR SR - 9.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-02-14
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

106. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní. Po sociálnych sieťach koluje výrok mylne pripisovaný prezidentovi Českej republiky Milošovi Zemanovi, ktorý znie: "Pokiaľ žijete v krajine, kde môžete byť potrestaný za chytanie rýb bez povolenia, ale nie za ilegálny vstup do krajiny bez povolenia, máte plné právo povedať, že táto krajina je vedená bláznami." Nech tento bonmot povedal ktokoľvek, vo veľkej miere vystihuje súčasný paradox našej legislatívy. (Rečník si odkašľal.) Pardon. Zákony sa postupne upravili tak, že orgány činné v trestnom konaní podľa nich dokonca riešia už aj trestnosť kritiky výstavby domov a bytov pre obyvateľov segregovaných osád, ale ilegálne si na územie Slovenskej republiky môže prísť kto chce, ako chce, kedy chce, a zdržiavať sa tu nelegálne v úplnej pohode, veď je to len priestupok. To, že prípadná pokuta je spravidla nevymožiteľná, to je asi každému z nás jasné. V susednom Maďarsku skúšali všetko možné na ochranu vnútornej bezpečnosti krajiny. V tejto súvislosti je známa výstavba plotu na schengenských hraniciach Maďarska. Ani ten plot nestačil, a tak v Maďarsku nakoniec dospeli k poznaniu, že ilegálny vstup do krajiny je potrebné hodnotiť ako trestný čin. Inak by aj ten ich plot skončil v zberných surovinách. Aj keď zákon v Maďarsku umožňuje za ilegálny vstup do krajiny uložiť trest odňatia slobody, najčastejšie udeleným trestom je deportácia a následne zákaz vstupu do Maďarska. Odňatie slobody sa uplatňuje pri súbehu s niektorým s ďalších trestných činov. Informácie o nekompromisnom postupe maďarských úradov sa rýchlo rozšírili po pašeráckej sieti a balkánska prevádzačska trasa sa presmerovala cez Slovinsko. Otázka je, čo by sa dialo na Slovensku, ak by rovnako silný nápor migrácie, aký postihol Maďarsko, smeroval na našu východnú hranicu. Je tu predpoklad, že štát by v dotknutých lokalitách doslova skolaboval a nevedel by tam zabezpečiť bezpečnosť. To sa stalo niektorým oblastiam v Bulharsku, kde následne chýbajúcu štátnu moc nahrádzali spontánne vytvorené domobrany. Predpokladám, že nikto z nás nechce, aby sa z územia Slovenska stalo korzo pre nelegálnych migrantov, takýto smer vývoja si neželá nik z nás, a preto je na mieste sa poučiť v tejto problematike z maďarských skúseností. Práve o tom je tento návrh zákona. Ďakujem za pozornosť.
26. schôdza NR SR - 9.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-02-14
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie s faktickou poznámkou

64. Ďakujem za slovo. Stando, dobre si povedal. Ja len zopakujem, že slovenská hymna vznikala v časoch revolučných rokov 19. storočia. Prišla do doby, keď vytúžená slovenská štátnosť bola príliš ďalekou budúcnosťou. Dnes tú vytúženú štátnosť máme, sny našich predkov sa v tejto veci naplnili. Je preto namieste venovať tie necelé dve minúty na začiatku otvorenia schôdze Národnej rady Slovenskej republiky našej hymne. Venovať tú chvíľku času zároveň aj ako spomienku na tých, ktorí svojím celoživotným dielom postavili základy, na ktorých stojí naša dnešná štátnosť. Spomienka na ich dielo a osudy by nás mali všetkých, všetkých malo motivovať, aby sme chránili našu štátnosť, pretože ona je dielom generácie našich predkov.
26. schôdza NR SR - 9.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2018-02-14
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

104. Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, o tom, že hospodáriť sa má rozumne a vyrovnane, to nás učili naši rodičia, starí rodičia, teda v aspoň poriadnych a slušných rodinách. A rovnako by to malo platiť aj v poriadnom a slušnom štáte. Minimálne v dobe, keď sa údajne Slovensku ekonomicky darí, ako to radi hovoria vládni predstavitelia. Keď sa darí ekonomike, prečo sa nedarí mať vyrovnaný rozpočet? Kedy potom máme dosiahnuť vyrovnaný rozpočet? V čase krízy, ktorá v tom čase radikálne zníži príjmy štátneho rozpočtu? Kríza príde, pretože je javom cyklickým. Otázkou je len, že kedy. Rozpočet je o príjmovej a výdavkovej strane. Na strane príjmov sa súčasnej vládnej moci nedá uprieť snaha. Za všetko tu spomeniem novú daň z poistiek. Proti poplatku za cirkevný sobáš sme hlasovali my poslanci proti jedine z Ľudovej strany Naše Slovensko. Môže sa v tomto pléne schváliť daň aj za vzduch, ktorý dýchame, rozpočtu to nepomôže. Jeho problém je predovšetkým na jeho výdavkovej strane. Výdavky štátneho rozpočtu sú mnohokrát určené na veľmi zvláštne ciele. Vieme o tom všetci, presviedčame sa o tom dennodenne. Mohol by som tu menovať príklad za príkladom, ale to nie je cieľ môjho vystúpenia. Túto vec potrebujeme riešiť systémovo. Pokiaľ budeme mať ústavným zákonom dané, že vláda musí stavať rozpočet ako vyrovnaný, tak vláda bude nútená rozumnejšie si stanoviť priority. Potreba efektívnosti výdavkov skôr či neskôr Slovensko dobehne a na mnohé výdavky potom aj tak nebude. Tie dnešné dlhy bude potrebné splatiť aj s úrokmi. To, čo som povedal o štátnom rozpočte, platí, samozrejme, aj pre rozpočty samospráv. Preto je dnes najvyšší čas nastaviť zákony tak, aby od výkonnej moci vyžadovali hospodárne hospodárenie s verejnými prostriedkami. Ďakujem za pozornosť.
26. schôdza NR SR - 7.deň - B. popoludní
Dátum: 2018-02-08
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

58. Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, návrhom zákona, ktorý prešiel prvým čítaním, sú pred exekúciou chránené dôležité druhy majetku obcí, zabezpečujúce nevyhnutné podmienky pre hmotný život obyvateľov. Pozmeňujúci návrh rozširuje majetok obce chránený pred exekúciou o miesta posledného odpočinku zosnulých a miesta poslednej rozlúčky s nimi. Pochovávanie mŕtvych a úcta k nim je zdokumentovaná už z čias neandertálcov. Preto je naozaj prekvapivé, že exekútor dá v 21. storočí pietne miesta do exekúcie. Zo samotného znenia je iste jasné, za akým účelom bol tento pozmeňujúci návrh predložený. Preto vás, vážení kolegovia, žiadam o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu, aby sa takéto veci už nestávali. Prečítam pozmeňujúci návrh. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Stanislava Drobného k návrhu skupiny poslancov na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (tlač 746): V čl. I sa v bode 1 za slovami „Exekúcii nepodlieha“ vkladajú slová, ktoré znejú: „cintorín, urnový háj, kolumbárium a dom smútku vo vlastníctve obcí“. Odôvodnenie. Navrhuje sa, aby sa exekučná imunita obcí vzťahovala aj na nehnuteľnosti vo vlastníctve obcí, ktoré slúžia ako pohrebisko, cintorín, urnový háj, kolumbárium či ako miesto rozlúčky s nebohými, dom smútku. Predošlo by sa tak prípadom, keď bol zadlženej obci exekvovaný aj cintorín, ako sa to stalo napríklad v obci Ondavka v okrese Bardejov. Takémuto neetickému a nedôstojnému konaniu môžeme do budúcnosti predísť tak, že v zákone o exekútoroch a exekučnej činnosti bude explicitne uvedené, že pohrebiská a domy smútky nemôžu podliehať exekúcii. Ďakujem za pozornosť.
23. schôdza NR SR - 7.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2017-12-07
Poslanec: Drobný, Stanislav (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

46. Ďakujem za slovo. Vážený pán... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR Pardon, ešte vás preruším. Dovoľte mi, aby som na balkóne privítal študentov zo stredných škôl z Nového Mesta nad Váhom a zo Starej Turej. (Potlesk.) Drobný, Stanislav, poslanec NR SR Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, budem stručný vzhľadom na to, že kolega Schlosár predo mnou tu všetko podrobne vysvetlil. Za návrh takéhoto rozpočtu nemôžem hlasovať, veď je tam deficit takmer 2 mld. eur. Dobrý a zodpovedný správca vecí verejných takto hospodáriť nemôže. Vláda pri každej príležitosti hovorí, ako sa nám na Slovensku dobre žije, ako sa nám všetkým darí. Kedy má potom nastať čas na vyrovnaný rozpočet, ak nie v časoch dobrých? Ešte upozorňujem, že nemáme vyrovnaný ani len primárny rozpočet. Náš deficit je oveľa vyšší ako naša dlhová služba. V tomto smere aj také Grécko hospodári lepšie. Je mi na druhej strane jasné, že pri takomto štýle riadenia štátu, ako je Slovenská republika dnes riadená, sa vyrovnaný rozpočet postaviť ani nedá. Predkladaný rozpočet je len dôsledkom tohto katastrofálneho štýlu riadenia. Všetci vieme alebo aspoň tušíme, kde všade unikajú štátu peniaze, niekde po tisícoch, inde po miliónoch a nakoniec sumár neefektívnosti štátnych výdavkov je možno práve o tých dvoch chýbajúcich miliardách. Menej nákladný štát potrebuje nielen štátny rozpočet, ale predovšetkým občania Slovenska. Potrebujú nižšie dane, ako aj zrušenie rôznych poplatkov. To si, samozrejme, vyžaduje opatrenia na strane výdavkov, predovšetkým redukciu veľakrát zbytočnej a v konečnom dôsledku drahej byrokracie. Je potrebné zastaviť mnoho iných výdavkov, z ktorých radový občan nemá žiadny osoh. Občania nepotrebujú zo svojich daní financovať špeciálne policajné útvary, aby im čítali a hodnotili statusy na Facebooku. Nepotrebujú dotované divadelné predstavenia z odhalenými telami. Kto na také chce ísť, je jeho voľba, ale nech si náklady hradí v plnej výške zo svojho. Pretože euro k euru a máme tu 2 mld. deficitu. Čo je to za štátnu moc, keď boj proti korupcii si obstaráva dodávateľsky u mimovládnych organizácií? Na čo je vlastne taká vláda? To je len malý príklad z mnohých vecí, ktoré v konečnom dôsledku prinášajú do života občanov zvýšené náklady a následne extrémne nízky životný štandard. Občania Slovenska naozaj potrebujú v mnohých oblastiach menej zasahovania štátu prostredníctvom politikov. Ak už príde k zásahom, tak by mali zlepšiť život občanov Slovenska v takých oblastiach ako zdravotníctvo, sociálne veci, školstvo, verejná správa. A to všetko by sa malo dosiahnuť v zdravej spoločnosti pri vyrovnanom štátnom rozpočte. Ak vláda nevie alebo nemôže riadiť efektívne tento štát, na čo ukazuje aj predkladaný návrh štátneho rozpočtu, nech uvoľní miesto tomu, kto to vie. Ďakujem za pozornosť.