49. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní 2
Dátum: 2015-04-22
Poslanec: Kaník, Ľudovít (-)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

94. Ďakujem, pán predseda. No dnešný deň sme zaznamenali veľmi významný posun v celej tejto kauze po dlhých, dlhých dňoch a dlhých naťahovačkách a pokusoch odsmerovať podstatu veci na zástupné veci a zástupné problémy. A zmenilo sa naozaj strašne veľa v pozícii vlády oproti tomu, s čím sa začínalo, ale stále to nie je dobré, samozrejme. Čo sa teda dneska vlastne udialo? Vláda mimo tých štandardov, že ako sa tu postupovalo, ako sa čakalo, kým sa skončí tlačovka, aby sa vôbec poslanci dozvedeli, že čo majú schváliť. Ale tomu sa už nebudem venovať. Vláda prišla s tým, že odkúpi pohľadávky od veriteľov Váhostavu nezabezpečených, malých, drobných živnostníkov za 50 % ich hodnoty. Možno to tak splýva, ale je treba si pripomenúť, že ako veľmi sa tá pozícia zmenila od počiatku tejto kauzy. Na začiatku pán premiér Robert Fico hovoril, že do tohto procesu vstúpi Záručná banka, ale nepadlo ani slovo o odkupovaní pohľadávok. Bolo len o tom, že vloží do toho peniaze daňových poplatníkov vlastne alebo peniaze z okruhu verejných financií a o to menej de facto bude mať na pleciach Váhostav a Široký. Že pridá niečo živnostníkom, tí určite samozrejme budú spokojnejší, ako oproti tomu pôvodnému riešeniu, ale o presune pohľadávok sa nehovorilo nič. A to bolo katastrofálne riešenie. Pretože to by znamenalo, že občania tejto krajiny, to je jedno, skade sa to zoberie, ale v princípe verejné financie zatiahnu dlh za Váhostav. Teraz došlo k zmene v tom duchu, že sa ide odkúpiť pohľadávka od toho, kto ju bude chcieť predať. Čo sa ponúka ako alternatíva, a tým reagujem na to, čo tu spomínal aj pán minister financií, že kto nechce, nemusí. No nemusí, ale čo mu zostane? Čo, čo? Akú má inú alternatívu? Alternatíva je, že aj po navýšení tých prostriedkov, ktoré sa presunú od bánk, od stopercentne zabezpečených veriteľov, tak dostane nejakých dvadsať, 25 %, alebo neviem, či tu niekto nespomenul osemnásť, číslo. Takže povedzme zhruba 20 %. A potom, po piatich rokoch, kedy sa skončí proces reštrukturalizácie, bude môcť vymáhať nejakým spôsobom ako majetkové právo tú zvyšnú časť. Za päť rokov niekto nevie, čo bude s Váhostavom. Päť rokov by museli čakať na svoje peniaze a je prirodzené, že tí ľudia potrebujú tie peniaze teraz. Veď už mesiace ich nedostali a mnohých to stálo zdravie, počuli sme dokonca dnes, keď sme boli na stretnutí so zástupcami živnostníkov, že aj život, a mnohých to stálo existenciu a aj strechu nad hlavou. Je logické, že 99 % ľudí siahne po riešení, že beriem 50 %, aby som sa dostal z toho najhoršieho a tým pádom predávam svoju pohľadávku, a tu pozor, aj s príslušným objemom akcií, ktoré sa na túto pohľadávku budú viazať. Tak povedal premiér Fico dnes na tlačovke. Vychádzam z jeho slov. Predávam vláde. Takže ja ako praktik vám chcem vysvetliť, že ako to bude vlastne vyzerať. Vláda za 50 % hodnoty získava 100-percentnú pohľadávku voči Váhostavu, plus akcie, ktoré sa k tomuto viažu, ktoré tiež majú svoju hodnotu, keďže 49 % nejakým spôsobom sa má dostať k veriteľom. A čo je veľmi podstatné, a na to som upozorňoval mnohokrát, pretože to súvisí s tým riešením, ktoré som tu v mene SDKÚ - DS predstavoval a navrhoval viackrát, že vymôcť túto pohľadávku v situácii, keď Váhostav má uzavreté platné kontrakty so štátom, s vládou v objeme 1,5 mld. a tieto práce bude vykonávať a za tieto práce bude vláda alebo jej inštitúcie platiť reálnymi peniazmi, reálnym kešom, nie je vôbec ťažké. Veď tam samozrejme, pokiaľ vláda sa nebude snažiť oklamať jednak občanov a daňových poplatníkov a nahnať peniaze Váhostavu, Širokému alebo iným majiteľom, tak veľmi jednoducho zápočtom pohľadávok postupným a priebežným tých 104 miliónov, o ktoré sa jedná, získa postupne späť. A preto ja som odjakživa navrhoval, že je spravodlivé, aby vláda vstúpila do tejto situácie, keďže svojou nečinnosťou, trojročnou ignoráciou tohto problému umožnila, že ten problém narástol do takýchto obrovských rozmerov, ale je oprávnená požiadavka, aby vstúpila do toho tak, že zaplatí, alebo kúpi pohľadávku od veriteľov za 100 % nominálnej hodnoty, čím nevravím, že je nevyhnutné vyplatiť okamžite 100 %. Veď aj tu to zrejme bude mať nejaké fázy, ale, a je to možné previazať aj s tým vymáhaním postupným od Váhostavu. Ale takýmto spôsobom sa dá dospieť k tomu, že do posledného centu zaplatí tieto dlhy Váhostav, zaplatí Široký a jeho majitelia, zaplatia akcionári a živnostníci dostanú 100-percentnú výšku svojej pohľadávky. Vláda zvolila inú cestu. Vláda zvolila cestu, ktorá oberie, okradne ľudí o 50 % ich pohľadávky. Oni to vzali, samozrejme, a je to logické. Každý by na ich mieste konal asi rovnako, ale, to zdôrazňujem a desaťkrát podčiarkujem, vláda svojím rozhodnutím nad takouto ponukou obrala živnostníkov a podnikateľov o 50 % ich pohľadávky. Takže môžeme povedať, že keďže dodnes ich okrádali Váhostav, Doprastav, TSS Grade a ich majitelia Široký a ďalší, skrytí majitelia, tak dnes sa k tomu okrádaniu pridala aj vláda. Pretože je nespravodlivé, aby za bonitnú a zdravú pohľadávku, ktorá je krytá kontraktmi za 1,5 mld., ponúkla iba 50 %. Keby to bola neistá pohľadávka z výnosnosťou, ktorá je pochybná, možnože. Ale toto je stopercentne istá pohľadávka, ktorú vôbec nebude ťažké vymôcť. Čo je negatívne na tejto dohode a aj návrhu, ktorý tu máme, že tu chýbajú niektoré zásadné zmeny, ktoré tu mali nastať. Všetci vieme, že v tejto skupine veriteľov sú v nemalom objeme zastúpené schránkové firmy ukryté v daňových rajoch. Všetci vieme, že tu existuje vážne podozrenie, že sú prepojené s majiteľmi Váhostavu. To znamená, že nemajú čo robiť v danej reštrukturalizácii a že nemajú mať nárok na žiadne peniaze. Ich pozícia sa nijako nezmenila, nezlepšila sa, čím sa pochválil Robert Fico, ale ani sa nezhoršila. To znamená o osem dní, keď bude schválený reštrukturalizačný plán, tak do týchto firiem odíde 15 %, tak ako bolo navrhnuté, a to nie sú malé sumy. Jedná sa, myslím, že zhruba o 20 mil. eur a už sa nikdy nevrátia. Aj keď následným vyšetrovaním sa zistí, že to je podvod, že tie firmy tam nemali čo robiť. A tu znova to musím povedať, aj keď aj niektorí z mojich kolegov, minimálne jeden to nerád počúva, že stále to pripomínam, vláda mala konať a má stále konať. Má zabrániť tomu, aby tieto peniaze odišli zo Slovenska. A dá sa to tak, že vláda podá na príslušný súd žiadosť o vydanie predbežného opatrenia, ktoré by zabránilo odlivu týchto peňazí do zahraničia, lebo keď raz odídu, už sa nikdy nevrátia. A keď vláda tak nekoná, keď predstavitelia SMER-u tak nekonajú, tak sa nedá nevysloviť domnienku, že nekonajú tak preto, lebo majú na tom záujem, že to spoločné vrecko s pánom Širokým reálne existuje a že tie peniaze smerujú práve tam. Takže ja verejne vyslovujem podozrenia, obviňujem vládu, že keď nekoná v tejto veci, tak má na tom takýto zištný záujem. Čo mi tak isto veľmi chýba v tomto návrhu na skrátené legislatívne konanie a aj v pozmeňovacom návrhu, že otázka problematickej DPH a nakladania s ňou sa nijako nemení, že sa nijako nemení situácia, že firma, ktorá vystavila faktúru, ale nedostala za ňu zaplatené, musí DPH odviesť a financuje tak práve tých, ktorí jej nezaplatili, pretože na tom druhom konci tohto harmonizovaného reťazca potom to funguje tak, že firma, ktorá nezaplatila faktúru, ale ju dostala a má ju vo svojom účtovníctve, si túto faktúru zahrnie do nadmerného odpočtu a vytiahne zo štátneho rozpočtu obrovské sumy peňazí pri generálnom dodávateľovi veľkých stavieb, pri Váhostave, ktorý takto a stále a táto situácia sa nezmení ani po prijatí tohto zákona, keď do neho, keď neschválime pozmeňovací návrh, ktorý by toto zaviedol. Takže, vážené dámy, vážení páni, takýto pozmeňujúci návrh prinášam a že skôr, než ho prečítam, aby som ušetril námahu tým, ktorí by chceli reagovať a povedať, že už to ministerstvo financií rieši, že už dalo návrh novely do medzirezortného pripomienkového konania, odpovedám, že dalo, ale vôbec toto nerieši. Nerieši to, že si firma môže dávať do svojich odpočtov neuhradené faktúry a rieši v tomto návrhu len maličké firmy, ktoré majú obrat do 75-tis. za rok, že tie nebudú musieť platiť DPH skôr, ako dostanú za faktúru zaplatené. A to je absolútne len odvedenie pozornosti alebo imitácia toho, že sa tento problém ide riešiť. Takže predkladám pozmeňujúci návrh k predkladanému zákonu, ktorý znie: Bod 1. Dopĺňa sa nový článok XIII, ktorý znie: Čl. XIII. Zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení zákona č. 350/2004 Z. z., zákona č. 651/2004 Z. z., 340/2005 Z. z., č. 523/2005 Z. z., č. 752 Z. z.. Ja neviem, či je to nutné prečítať všetky tie zákony, ale tak, ako je to uvedené v tejto tlači. Je to nutné? Ach, dobre, tak čítam ďalej: 215/2007 Z. z., 593/2007 Z. z., 378/2008 Z. z., 465/2008 Z. z., 83/2009 Z. z., 258/2009 Z. z., 471/2009 Z. z., 563/2009 Z. z., 83/2010 Z. z., 490/2010 Z. z., 406/2011 Z. z., 331/2011 Z. z., 246/2012 Z. z., 440/2012 Z. z. , 360/2013 Z. z. a zákona č. 218/2014 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 79 ods. 1 sa za slová "nadmerný odpočet", dopĺňajú slová "počítaný z uhradených faktúr". 2. V § 79 sa dopĺňa nový odsek 3, ktorý znie: "(3) Daňový úrad nevráti nadmerný odpočet podľa odseku 1 a 2 platiteľovi, ktorý si uplatnil nadmerný odpočet, alebo zvyšuje nadmerný odpočet dodatočným daňovým priznaním, ak platiteľ neuhradil faktúru alebo sumu v inom doklade o kúpe." Pôvodné odseky 3 až 7 sa náležite prečíslujú na 4 až 8. 3. V § 69 ods. 5 sa za slová "zaplatiť túto daň" dopĺňajú slová "hneď, ako jej je faktúra alebo suma v inom doklade o predaji uhradená, a to aj čiastočne; v takom prípade je osoba povinná uhradiť daň pomerne k výške sumy, ktorá jej bola uhradená". Odôvodnenie. Navrhuje sa zmeniť pravidlá platenia DPH tak, aby daň bola splatná až po uhradení vystavenej faktúry a zároveň, aby nebolo možné neuhradené faktúry zahrnúť do nadmerného odpočtu DPH. Toľko k samotnému pozmeňovaciemu, doplňujúcemu návrhu k predloženému návrhu zákona, nech sa páči. Vážené dámy, vážení páni, dovolím si predniesť ešte návrh na uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky k tomuto procesu, alebo pardon, ešte predtým jedno zdôvodnenie. Dnes hasíme požiar, ktorý tu vznikol a zachraňujeme situáciu, ktorá je. Na jednej strane sa tu menia nejaké legislatívne pravidlá, ale tá podstata toho, čo sa mení, vôbec nie je v zmene zákonov, ani sa zákony nemenia. To, čo dnes bolo predstavené na tlačovej konferencii, sa deje a dá urobiť a ani sa nemenia kvôli tomu pravidlá, legislatívne pravidlá alebo zákony, ale sa realizuje rozhodnutie, do ktorého sa vláda rozhodla ísť. To, čo potrebujeme ale riešiť, je legislatívne upraviť pravidlá hry tak, aby nedochádzalo k takýmto situáciám, aby firma, ktorá prestane platiť svojich subdodávateľov, nemohla nabaľovať dlh do obrovských rozmerov, ako sa to stalo vo Váhostave, v Doprastave, v TSS Grade a v ďalších firmách, zvlášť, keď tieto zákazky sú financované z verejných zdrojov. A tomu sa dá predísť. Dá sa tomu predísť a to je obsahom návrhu uznesenia jedného z bodov. Takže prečítam návrh uznesenia Národnej rady. Národná rada Slovenskej republiky žiada predsedu vlády Slovenskej republiky A) zabezpečiť prostredníctvom účastníka reštrukturalizačného konania, ktorý v tomto konaní zastupuje štát, o podanie návrhu na predbežné opatrenie, ktorým súd nariadi nevyplatiť v rámci reštrukturalizácie finančné prostriedky účastníkom, ktorých sa vyšetrovanie orgánov činných v trestnom konaní týka, a to až do skončenia tohto vyšetrovania. B) predložiť Národnej rade Slovenskej republiky v skrátenom legislatívnom konaní novelu zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty, ktorá upraví práva a povinnosti povinných subjektov tak, aby sa povinnosť odvodu DPH týkala iba zaplatených daňových dokladov, rovnako tiež právo na nadmerný odpočet sa týkalo len daňových dokladov, ktoré oprávnený subjekt uhradil. C) zabezpečiť legislatívny proces, ktorého výsledkom budú také zmeny právneho poriadku Slovenskej republiky dotýkajúce sa stavebníctva, pri ktorých dodávatelia získajú istotu, že investor nemôže špekulovať s nevyplatením ceny diela, živnostníci a malí podnikatelia na konci reťazca, ktorí svoju prácu kvalitne a včas odvedú, budú mať zaplatené zmluvne dohodnutú odmenu, zamedzí sa vkladaniu schránkových firiem a firiem za účelom úmyselného krachu do dodávateľského reťazca, zníži sa motivácia firiem vstupovať do súťaží s podhodnotenou cenovou ponukou, znemožní sa zneužívanie účelových reklamácií vyššími dodávateľmi voči nižším dodávateľom a vyčistí sa stavebné odvetvie od nepoctivých praktík. Odporúča generálnemu prokurátorovi Slovenskej republiky zabezpečiť nezávislé a objektívne vyšetrovanie ohľadne kauzy spoločnosti Váhostav - Sk, a. s., a to z dôvodu podozrenia zo spáchania trestného činu Poškodzovanie veriteľa v zmysle § 239 a trestného činu Zvýhodňovanie veriteľa v zmysle § 240 Trestného zákona a trestného činu Podvodu v zmysle § 221 Trestného zákona. Ďakujem za pozornosť, vážené dámy, vážení páni, to je všetko.