49. schôdza NR SR - 15.deň - B. popoludní
Dátum: 2026-05-06
Poslanec: Hazucha, Ivan 
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem pekne, pán predsedajúci, páni kolegovia, kolegyne. Keďže je taká pokročilá hodina, tak som sa rozhodol, že idem do rozpravy, aj keď si uvedomujem, že idem na veľmi tenký ľad, lebo toto naozaj nie je moje zrnko kávy, ale bolo tu povedané mnoho a na všetko by sa dalo naozaj reagovať a polemizovať minimálne s tým, čo tu bolo povedané, ale neustále sa tu posúva taká dogma, teda že znižovanie daní je úplný recept na všetko a najmä pre podnikateľov. Tak by som chcel poukázať na jednu vec. Že trošku tu bolo spomenuté aj to daňovo-odvodové zaťaženie zamestnancov, že je vysoké. Áno, ale aj na to je istý recept, keď chceme, aby bolo nižšie a aby sme vybrali tie peniaze, ktoré vyberáme teraz, môže to byť aj o nižších percentách. No tak prečo tu je mzdy, aj ste vy, ste povedal, že na Slovensku sú veľmi nízke. Prišerne nízke, tie mzdy. Naše vlády od počiatku, už desiatku, viac ako 10 rokov, pravidelne každý rok zvyšovali minimálnu mzdu pomerne výrazne a vždy bola proti tomu vlna protestov, najmä z podnikateľskej obce. Keby toto štát vôbec nerobil, keby sa ten inštitút minimálnej mzdy bol zrušil už pred 15 rokmi, ja verím, že ešte dnes by v našej ekonomike bežný zamestnanec hravo zarábal 500 € hravo a vôbec by to žiadneho podnikateľa netrápilo. Keďže som bol odborár, často som, teda nie často, každý rok som vyjednával mzdy s mojím zamestnávateľom, spolu vyjednával mzdy s mojím zamestnávateľom a tiež sme mali informácie aj z vyšších odborových zväzov o dianí aj vo svete, ako sa vlastne vyvíjajú veci tam. Existuje taká vec, neviem, či to úplne správne nazvem, ak si to dobre pamätám ešte, bolo porovnávanie ceny práce u nás na Slovensku a v okolitých krajinách vyspelejších. Dokonca sme mali, niekedy sme argumentovali údajmi, koľko vychádzala cena práce. Ja už si nepamätám úplne presne, či tá cena práce bola ako HDP a jednoducho vyprodukované hodnoty, ktorá je vyprodukovaná vo firmách. A aj za socializmu sa tá cena práce pohybovala na úrovni nad 50 % z hodnoty, ktorá bola vyrobená. A v demokracii alebo v kapitalizme tá cena práce u nás hodne padla. Potom sa trošku zdvihla, ale už som mimo tohto procesu, ale keď som odchádzal, tak tá cena práce u nás bola zhruba na úrovni 45 %. Ale v okolitých krajinách západných tá cena práce bežne bývala 50 a viac percent. Dokonca si myslím, že Švajčiarsko malo nad 60 %. Keby, keby tak, teda povedzte mi, kde je ten rozdiel, keď tak nariekame, že tí podnikatelia majú taký ťažký život. Keď čosi vyprodukujem za 100 € a zamestnancovi z toho na Slovensku dám 43 € a 60 ide niekam 57, pardon, a v Nemecku za rovnakých 100 € sa rozdelí, zamestnancovi sa zaplatí 54 €, že kto má profit z toho rozdielu. A keby tá cena práce bola aj u nás taká vysoká, ako je na Západe, tak by to daňové a odvodové zaťaženie mohlo byť nižšie, lebo by sa platilo z vyššej sumy, alebo by mohol byť poskytnutý štátom vyšší štandard. Takže hovorím, naozaj s plnou vážnosťou si trvám na tom, že pokiaľ by nebola bývala zvyšovaná minimálna mzda z tlaku štátu, tu by sa hravo za tých istých zarábalo. Bežne by sa tvrdilo, že musíme vyžiť aj s 500 €. Ja som bol obyčajný zamestnanec. Aj moja rodina sú všetci, nikto nepodniká, všetci sú zamestnanci. Bolo by bežné, že musíme robiť aj za 500 €. Aj teraz sú zamestnanci aj v našej firme, ktorí majú osmičku triedu, čo už nie je sranda, to je osmička trieda. A zarábajú 800 € v čistom. No fantastický plat. Takže musel som sa vždy poďakovať, v kolektívnom vyjednávaní nám veľmi silno pomáhal ten nárast minimálnej mzdy, ktorú určoval štát. Veľmi sa nám stenčili rozdiely medzi jednotlivými triedami, až na to, že jednotka je samozrejme minimálna mzda, hej? A tie skoky boli nejaké dvojka, trojka, štvorka, päťka. Ten nárast minimálnej mzdy nám tak potlačil, že ten vankúš sa úplne stratil a rozdiely medzi triedami sú 1 cent. Čiže ten, čo má štvorku triedu, zarába od minimálnej mzdy iba o 4 centy viac. No, kde je ten rozdiel? Kde je tá štedrosť? Vy tu tvrdíte, že keby boli nižšie dane, zamestnávatelia by mali viac. Ale kde by dali tie peniažky? Mali by? Áno, mali by. Ale investovali by istotne. Aj oni majú určité svoje limity. Preto som spomenul tie majetkové dane, lebo by často investovali do majetkových daní. Kupovali by nehnuteľnosti, rôzne veci, ale tie sú v zahraničí oveľa vyššie zdaňované. Ja si pamätám, keď tu bol návrh zákona a vy ste vládli, myslím, no nie vy konkrétne, ale predchádzajúca vláda, že sa uvažovalo, že nehnuteľnosti sa budú zdaňovať, vytvoria sa cenové mapy a budú sa zdaňovať podľa trhovej hodnoty a uvažovalo sa s 3 % trhovej hodnoty. Tak keď som si spočítal ja môj majetok, bývalý družstevný byt v činžáku, rodičovský dom na dedine a dve garáže, tak podľa toho som si vypočítal, že zhruba 5000 € by som platil daň. No a zarobil som 12. Tak pánbohunicky zaplať. A poukazovalo sa, že v iných štátoch je toto bežné. Tak ten podnikateľ, keby mu zostalo viac peňazí, iste by investoval do majetku, tak by nezaplatil na daniach a odvodoch, ale platilo by to možno buď z daní z majetku, určitých daní, a tých je tiež rôzna kopa, alebo by peniaze vyvážal do zahraničia, presne to, čo kritizujete teraz, že ich vyváža do zahraničia. Takže ja si nemyslím, že Slovensko je v situácii, kde iná vrstva a problémov niet, iba podnikatelia. Ja viem, že nemajú to ľahké, uvedomujem si, ale je tu väčšina obyvateľstva, ktorá nepodniká a ktorá aj tie dane, aj tie odvody na tom Slovensku potrebuje. Ďakujem pekne. Pekne na vaše vystúpenie štyri faktické, pán poslanec Viskupič.