39. schôdza NR SR - 14.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-09-30
Poslanec: Galek, Karol (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

... tých mesiacoch od jeho zaradenia do operačných záloh povolaný na pravidelné cvičenie alebo plnenie úloh ozbrojených síl z dôvodov na strane veliteľa vojenského útvaru, patrí mu motivačný príspevok v sume 600 eur za kalendárny rok. Takže máme tu zákon, ktorý je v podstate prílepkom k energo pomoci, ale týka sa ešte konsolidácie a tu hovoríme o motivačných príspevkoch v sume 600 eur za kalendárny rok. Takže opäť pýtam sa, že či toto je šetrenie alebo ďalšie rozdávanie? Bod 4. V § 12 ods. 4 sa slová: "do konca kalendárneho roka, v ktorom absolvoval výcvik branných záloh" nahrádzajú slovami: "do dvanástich mesiacov od nástupu na výcvik branných záloh.". Bod 5. V § 12 sa dopĺňa o odseky 22 a 23, ktoré znejú: " 22 Ak sa vojak operačných záloh alebo vojak pohotovostných záloh zúčastnil pravidelného cvičenia, v čase pracovného voľna, ktoré mu na tento účel poskytol jeho zamestnávateľ podľa osobitného predpisu, suma motivačného príspevku, na ktorý mu vznikol nárok podľa ods. 2 písm. a) sa skráti o sumu nákladov zamestnávateľa na náhradu mzdy za pracovné voľno, ktoré vojenský útvar uhradil zamestnávateľovi podľa osobného predpisu. 23 Odsek 22 sa vzťahuje aj na vojaka branných záloh, ktorý sa zúčastnil výcviku branných záloh a vznikol mu nárok na motivačný príspevok podľa odseku 2 písmeno b).". Bod 6. V § 46 ods. 1 znie.: "Ods. 1 občan, ktorému nevznikla branná povinnosť môže dobrovoľne prevziať brannú povinnosť od dňa nasledujúceho po dni, v ktorom dovŕšil 18 rokov veku, ak má trvalý pobyt na územní Slovenskej republiky. O povolení dobrovoľne prevziať brannú povinnosť rozhoduje okresný úrad v sídle kraja na základe písomnej žiadosti občana. Doterajšie články sa primerane prečíslujú.". Navrhuje sa táto novelizácia týchto nasledovných ustanovení zákona č. 150/2025 Z. z. o niektorých opatreniach na zvýšenie odolnosti Slovenskej republiky v oblasti obrany a bezpečnosti o brannej povinnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, s cieľom uľahčiť proces zaraďovania občanov do národných obranných síl a racionalizácie podmienok a procesov vyplácania náležitosti vojakov v zálohe. V § 8 ods. 1 písm. a) sa navrhuje znížiť kvalifikačné predpoklady na výkon funkcie s plánovanou vojenskou hodnosťou vojak druhého stupňa, slobodník a desiatnik zo stredného odborného vzdelania na nižšie stredné vzdelanie, z dôvodu uľahčenia vstupu do národných ozbrojených síl občanov, občanom ktorí spĺňajú vekové kritérium pre vznik brannej povinnosti, ale ešte neukončili stredné odborné vzdelania. V § 12 ods. 2 písm. b) sa navrhuje vykonanie legislatívno-technickej úpravy, ktorej cieľom je zosúladenie používanej právnej terminológie, keď vojak branných záloh sa zúčastňuje výcviku branných záloh, a nie pravidelného cvičenia a vojak branných záloh taktiež nemôže plniť úlohy ozbrojených síl podľa § 15 a 16. V § 12 ods. 3 sa s cieľom zabezpečiť efektívnejšie nakladanie s prostriedkami verejného rozpočtu navrhuje sprísniť podmienky na vyplatenie motivačného príspevku vo výške 600 eur, tým, že vojakovi operačných záloh vznikne nárok na jeho vyplatenie iba vtedy, ak nebol povolaný na pravidelné cvičenie alebo plnenie úloh ozbrojených síl po dobu viac ako 6 mesiacov od jeho zaradenia do operačných záloh, z dôvodov na strane veliteľa vojenského útvaru. Cieľom úprav v § 12 ods. 4 je zladenie procesu plánovania pravidelného cvičenia a vyplácania doplatku k motivačnému príspevku naviazaním jeho vyplácania na podmienku uzatvorenia dohody o zaradení do operačných záloh, resp. pohotovostných záloh, najneskôr do dvanástich mesiacov od nástupu na výcvik branných záloh a nie konca kalendárneho roka, v ktorom bol tento výcvik absolvovaný. V § 12 sa doplnenie ustanovenia odseku 22 a 23 umožňujúce skrátením motivačnému príspevku o sumu nákladov zamestnávateľa na náhradu mzdy zamestnanca za pracovné voľno poskytnuté na účely účasti na pravidelnom cvičení alebo plnení úloh ozbrojených síl Slovenskej republiky s cieľom zabezpečenia efektívnejšieho nakladania s verejnými finančnými prostriedkami vyčlenenými na činnosť národných ozbrojených síl. V § 46 sa opravuje odsek 1 s cieľom umožniť občanom Slovenskej republiky dobrovoľne prevziať brannú povinnosť v deň nasledujúci po dni, v ktorom dovŕšia 18 rokov veku, aby v prípade ich záujmu mohli vstúpiť do národných ozbrojených síl ešte v ten istý kalendárny rok. Takže toto bol ten pozmeňovací návrh, o ktorom sme sa bavili priamo na, teda ja som sa bohužiaľ nestihol zúčastniť tohto výboru, ale teda toto je pozmeňovák, ktorý naozaj nemá žiaden, ale že žiaden súvis so zákonom o energo pomoci, a ja verím, že keď bude na samostatnom hlasovaní, tak tento bod neschválite. Vyjmete a jednoducho pošlete tam kam patrí. Jednoducho do histórie alebo kroniky toho ako sa naozaj legislatívne pravidlá nemajú obchádzať a ako jednoducho v tomto parlamente nemá fungovať. Pretože naozaj nehnevajte sa kolegovia koaliční, ja mám pocit že vy ste si urobili z tohto parlamentu trhací kalendár. Skracovanie rozpravy, konsolidácia, bum-bác, rýchlo ideme jedna, dva, tri, Ústava okamžite schváliť, urobiť tak, aby dobre bolo. Načo sme tu potom akože? Sme parlament alebo naozaj sme tu iba na nejaké stláčanie tých gombíkov a držanie si palcov, že snáď nám to tento raz vyjde, lebo nás bude dostatočný počet. Takže naozaj tento návrh, tento pozmeňovací návrh v tomto zákone nemá čo robiť. A teraz sa dostanem, už aj k samostatnému zákonu, ako som už hovoril aj v rámci skráteného legislatívneho konania, aj v rámci prvého čítania. Na tento zákon sme čakali dva roky. Za ten čas mohla byť takisto adresná pomoc. Návrhy boli na stole, kolega Hargaš už o tom hovoril. Mohli sme okamžite pristúpiť napríklad k českému modelu. Jednoducho za dva roky 1,7 miliardy vyhodených von oknom. Nehovorím, že by na energo pomoc nešli žiadne peniaze, ale určite by to nebolo 1,7 miliardy. Keď si to zosumarizujeme, rok 2023 to bolo 2, 93 miliardy. To bolo vlastne ešte to doznievanie energetickej krízy, kedy naozaj plošná pomoc mala to svoje opodstatnenie, pretože vtedy sa naozaj vychádzalo z cien, ktoré boli krízové. Ja už som to aj predtým hovoril, 25. august 2022 cena elektriny na trhu 1000 eur za MWh, cena plynu 340 eur za MWh. Vtedy by si naozaj nemohol dovoliť zaplatiť za tieto ceny energií nikto, a vtedy naozaj tá plošná pomoc mala svoje opodstatnenie. Áno, mala aj svoju cenovku a tá cenovka nebola malá. Bolo to 4 možnože 4,5 miliardy dokopy za tie roky 23, myslím aj časť 22, ale už napríklad v roku 2024, keď to bolo 1,13 miliárd alebo 2025 600 mil. eur, uvidíme koľko to ešte bude. Lebo tento rok nie je dokončený, ale odhadujem, že skončíme niekde medzi 600 až 800 mil. eur. Tak tu už sme sa mohli baviť úplne kľudne aj o adresnej pomoci a vedeli sme ušetriť možnože 70, možno 80, možnože 90% z týchto prostriedkov. V samotnej predkladacej správe k tomuto návrhu zákona sa hovorí, že pokiaľ by na budúci rok táto pomoc bola opäť plošná, tak nás vyjde na 477 mil. eur. V tomto roku teda som povedal, že 600 až 800, na budúci rok by to bolo v prípade plošnej 477. Je tam samozrejme nejaký pokles. Tie ceny energií klesajú, aj na tých trhoch. Dnes máme plyn za 34 eur za MWh, elektrina 95-98. Priznám sa, nepozeral som sa dnes ráno, ale naozaj sme na jednej desatine. Takže dnes sa už treba baviť o adresnej pomoci, nie pre 90 alebo 95 % ako to tu počúvame alebo o nejakých energo šekoch. Čo sú za mňa čisto čiste politická korupcia, ale naozaj o adresnej pomoci tým ktorí ju reálne potrebujú. Pretože, ak dávame plošnú pomoc, tak o to menej vieme dať potom tým, ktorí ju potrebujú, a my máme dáta. My vieme koľko ľudí sa na Slovensku nachádza v pásme energetickej chudoby. Máme tu analýzu Slovenskej akadémie vied, ktorí to vypočítali na 18%. Povedali, že je to asi 330 000 domácností. Ale nie, my ideme dávať 90 možnože 95%. A teda, keď plošná pomoc by vyšla na 477 mil. eur, tak koľko z toho je 95%? Nemám to tu zapísané, ale odhadujem, je to okolo 450 možnože 3 mil. Keď si k tomu pripočítame technickú pomoc, ktorá je takisto uvedená v rámci tohto návrhu zákona predbežne vyčíslená na nejakých 17,6 mil. eur, ak si dobre pamätám zaokrúhlime to na 18, tak sa plus mínus 5 mil. dostávame na to, na čo by nás vyšla plošná pomoc. A ja sa teraz pýtam, načo sme absolvovali toto celé cvičenie? Načo my sa tu bavíme o tom, že ideme robiť akože adresnú pomoc, ktorá je v skutočnosti iba plošnou, pretože bude pridelená 90 až 95% občanov? A vytvára ďalšie problémy, na ktoré ešte vo svojej rozprave ešte upozorním. Takže naozaj za mňa, či je to plošná 477 alebo akože adresná pre 95%, čo je čistý oximoron. Tak ja si myslím, že nemá ani tento zákon z toho pohľadu žiaden význam. Áno, ako nám pán štátny tajomník na výbore povedal, tento návrh zákona vytvára rámec. Dobre, veď majme rámce. Ten návrh zákona hovorí aj o tom, že následne vláda nariadením stanoví, ako bude vyzerať samotná energo pomoc alebo teda pre koľko ľudí bude. Kde bude ten limit, ktorý to ešte dostanú, akým spôsobom. Čiže ako keby z toho diapazóny, ktorý sa nám otvorí v rámci tohto zákona si vláda bude ešte môcť vyberať, kreovať, nevieme ako. A ja si myslím, že my by sme mali vedieť ako. Pretože opäť odvolám sa na legislatívne pravidlá tvorby zákonov, ktoré hovoria, vykonávací predpis, ak má byť v nadväznosti na nejaký zákon, tak by mal byť prílohou. My by sme mali vedieť, ako bude vyzerať. Aspoň nejaká schéma, aspoň nejaký návrh takéhoto nariadenia, aby sme poznali tie mantinely, aby to naozaj nebola tá politická korupcia, na ktorú v súvislosti s týmto návrhom zákona od začiatku upozorňujem. No, a teda tento návrh zákona máme v skrátenom legislatívnom konaní, hoci o ňom hovoríme dva roky. Hoci pani ministerka nám hovorila, že návrh zákona budeme mať na jeseň. Čakali sme, že tu bude naozaj nejaká rozprava, od vtedy že tu bude nejaká rozprava počas leta, že tu bude nejaké medzirezortné pripomienkové konanie. Žiaľ nič. Možnože bude nejaké medzirezortné pripomienkové konanie k samotnému návrhu toho uznesenia, aj keď veľmi silne pochybujem. Pretože naozaj ten čas nás výrazným spôsobom tlačí. A nielenže tlačí, ale naozaj ak prejde ten pozmeňovací návrh, ktorý som tu čítal, tak je tu reálne riziko, že tento návrh zákona tu budeme mať opäť na najbližšej schôdzi. Pretože ho pán prezident vráti. A ja poznám aj právnikov, ktorí sú okolo prezidenta, koniec koncov jeden z nich pracoval aj na ministerstve hospodárstva v čase keď sme tam boli. A ja si neviem predstaviť, že by takýto návrh zákona pustil a odporučil prezidentovi podpísať. Pán Boris Balog, ak ma počúvate, tak prosím pozrite si tento pozmeňovací návrh a naozaj posúďte, či je v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády. Či naozaj ho odporučíte pánovi prezidentovi podpísať. Hovoríme teraz o tom, že energo šeky, že 90%, 95% to znamená plošné rozhadzovanie. Opäť iba nevieme, ešte teda na základe akého kľúča. Teda ten kľúč poznáme, ale nevieme ako presne bude vyzerať, ako bude formátovaný, formovaný, ale vieme, že to bude z našich peňazí, že euro dotácie. Aj keď teda pán spravodajca sa vyjadril v jednej relácii, že sa stále o tom rokuje, ale ja si naozaj neviem predstaviť, že by Európska komisia povedala dobre zoberte si 400 mil. eur a zase ich rozhoďte na plošnú pomoc, veď nám to je jedno. Veď vy tie peniaze nepotrebujete. Vy nemáte v katastrofálnom stave mosty. Vy nepotrebujete stavať nemocnice. Vy nepotrebujete robiť reformy, pustite to von, však nám vlastne na tom vôbec nezáleží, akým spôsobom miniete 400 mil. eur. Ja si myslím, že záleží, tej Európskej komisii. A teda Európska komisia zrejme povie, že nie, že dobre technická pomoc tých 18 mil. eur, tak použite, ale teda aj na to si veľmi dôrazne posvietime akým spôsobom budú použité. Pretože sú to naše peniaze. A nehovorím, že Európskej komisii sú to naše peniaze, aj eurofondy. To sú naše peniaze, ktoré sme poslali do Európskej únie a tá to následne rozdeľuje nám všetkým, Veď to sú peniaze, ktoré mali byť použité na investície, na zveľadenie tejto krajiny, na reformy, ktoré s tým súvisia. Ale nie, my plánujeme, že bude to opäť použité na energo pomoc. Veď to sú eurofondy, to nás nebolí, to sú peniaze niekoho druhého. Nie, to sú naše peniaze, a keď to nebudú... =====