33. schôdza NR SR - 5.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2025-04-01
Poslanec: Galek, Karol (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

14. Dobré ráno prajem. Rád by som sa vyjadril k tomuto zákonu, ktorý sa k nám dostal v skrátenom legislatívnom konaní, a teda teraz iba k tomu skrátenému legislatívnemu konaniu. Súčasne by som si dovolil zdôrazniť to, čo povedala pani ministerka na záver, že naozaj toto nie je zákon o energopomoci, toto je iba zákon o zbere dát a teda zákon o energopomoci sa k nám dostane ešte niekedy v priebehu roka. Samotná energopomoc doteraz fungovala ako plošná. Bola zavedená počas energetickej krízy, ktorú spustila ruská agresia na Ukrajine. A táto plošná pomoc bola potrebná, pretože v tom čase energokrízy ceny energií na trhoch vystúpili na desaťnásobok v niektorých obdobiach v porovnaní s predkrízovým obdobím a naozaj v tom čase by si tie ceny energií nemohol dovoliť nikto. To znamená, že naozaj tú pomoc dostávala každá jedna domácnosť bez ohľadu na príjem, bez ohľadu na to, akým spôsobom tieto energie využíva. Toto bol štandardný postup aj v iných krajinách a koniec koncov bolo to odsúhlasené aj na úrovni Európskej komisie. Aby však tie dopady na samotný štátny rozpočet neboli až také veľké, že by sa naozaj dotovali všetky ceny energií, ako sme to videli v iných krajinách, pre porovnanie uvediem Rakúsko alebo Českú republiku, tak sa nám podarilo so Slovenskými elektrárňami vyrokovať dohodu, memorandum, na základe ktorého dva roky mali poskytovať elektrinu za predkrízové ceny všetkým domácnostiam v plnom objeme, neskôr táto dohoda bola predĺžená až do roku 2027. Celé to bolo iniciované na základe modelu, ktorý dodnes funguje vo Francúzsku, tzv. ARENH, kde takisto výrobcovia energie z jadra sa zaviazali, že budú poskytovať svoju elektrinu domácnostiam, ale aj podnikateľom, a je to dokonca vo forme schválenej štátnej pomoci. Už v tom čase sme mali pripravený návrh, ktorý sa dostal aj na vládu a hovoril o tom, že takáto elektrina ale do budúcnosti nebude poskytnutá všetkým v plnom objeme, ale iba do úrovne 85 % a boli tam definované aj samotné výnimky. Hovorilo sa o tom, že napríklad takou výnimkou budú nové odberné miesta, sociálne slabšie domácnosti, prípadne keď sa zmenila tarifná trieda alebo niekto prešiel napríklad na vykurovanie formou tepelných čerpadiel. Toto, bohužiaľ, nebolo vtedy aplikované a dodnes, teda aj v tomto roku, sa stále postupuje v prípade elektriny, že sa táto lacná poskytuje všetkým domácnostiam. Následne v roku 2023 sme videli, že tie trhy sa už začali vyrovnávať, že naozaj tie ceny sa už približovali k tým predkrízovým. Už to nebol desaťnásobok, už to bol dvojnásobok, a preto sme prišli v októbri 2023 s výzvou, aby ministerstvo pripravilo plošnú pomoc, a to už na rok 2024. Stačilo to naozaj urobiť v prípade plynu, v prípade tepla, pretože na tú elektrinu sa stále vzťahovalo memorandum. Vtedy pani ministerka a aj vtedajší štátny tajomník, súčasný minister zdravotníctva pán Kamil Šaško povedal, že nie je na to dostatok času, do konca roka vtedy ostávali tri mesiace, ale že v tom ďalšom roku už určite, teda v roku 2025 tá pomoc bude adresná. Dovolím si citovať alebo teda uviesť niektoré novinové články a aj dátumy k nim. 6. 2. 2024 pani ministerka povedala: "Pomoc s energiami musí byť adresná a spravodlivá." Február 2024, to znamená, že viac ako rok. Následne 17. 9. 2024: "Niektoré domácnosti zrejme dostanú energopomoc aj v budúcom roku. Ministerka Saková stále rokuje o výške a forme dotácie." 2. 10. 2024: "Adresná energetická pomoc bude predstavená po odsúhlasení vládou," uviedla ministerka Saková. 2. októbra 2024, čiže už vtedy sa hovorilo o tom, že bude adresná pomoc. Pani ministerku sme vtedy pozvali aj na výbor, dokonca dvakrát, aby sme prerokovali práve otázku adresnej energetickej pomoci. Na druhýkrát sme sa jej naozaj venovali asi päť minút a dostali sme informáciu, že adresná energetická pomoc je pripravená, nachystaná v šuflíku a vláda rozhodne, že či pôjde v roku 2005 (správne "2025", pozn. red.) adresnou alebo plošnou pomocou. Nakoniec sme sa dozvedeli, že to bude opäť iba plošná pomoc, a teda naozaj tie peniaze sa budú doslova rozhadzovať z vrtuľníka. Chceli sme o tom rokovať aj v Národnej rade. V tom čase, bohužiaľ, koaliční poslanci takéto rokovanie nepodporili. Hovorili sme aj o českom modeli, ktorý veľmi jednoducho počíta s tým, že 30 % výdavkov na energie, pokiaľ teda vynakladá domácnosť zo svojich čistých príjmov, tak všetko nad to dostane vykompenzované, resp. v prípade Prahy je to 35. Vtedy pani ministerka povedala, že oni pripravujú model, ktorý bude adresný a v zmysle automaticky nárokovateľný. To znamená, že žiadna domácnosť si o nič nemusí žiadať, pretože v Čechách je to tak, že naozaj tá domácnosť si musí o to požiadať. Je to jednoduchý krok, dokonca na stránke webo... na jednom webovom sídle sa nachádza kalkulačka, na základe ktorej si človek ľahko môže určiť, či o toto má nárok, alebo nie. Následne iba dokladuje svoj príjem a svoje výdavky a potom sú mu takéto prostriedky poskytnuté. Teraz máme 1. apríl 2024 (správne "2025", pozn. red.), prešli tri mesiace tohto roka a máme tu návrh na skrátené legislatívne konanie. Ešte raz pripomínam, nie na adresnú energetickú pomoc, ale iba na zbieranie údajov k tomu, aby takáto adresná pomoc mohla byť v budúcnosti vykonaná. A deje sa to v skrátenom legislatívnom konaní. K samotnému zákonu sa budem vyjadrovať až v prvom čítaní, ale teda pred chvíľkou som zhrnul celý ten postup, celý ten rok a pol a zrazu tu máme nejaký návrh na skrátené legislatívne konanie a ten sa ani len netýka samotnej energopomoci. Keď som si pozrel teda samotnú dôvodovú správu, tak skrátené legislatívne konanie zo zákona musí mať nejaké svoje odôvodnenie. Hovorí sa o tom, že je možné v prípade, ak sú ohrozené ľudské práva a slobody, bezpečnosť štátu, alebo keď hrozia veľké hospodárske škody. V tomto prípade sa skrátené legislatívne konanie odvoláva práve na hospodárske škody. Priamo v texte je uvedené, že kým v roku 2025 je rozpočtovaných 235 mil. na pomoc občanom s energiami, pri zachovaní porovnateľnej úrovne uplatňovaných cien na elektrinu, plyn a teplo aj v roku 2026 by bolo potrebných približne 800 mil. pri súčasnom stave poznania. Diskutovali sme o tom aj na samotnom výbore so štátnym tajomníkom pánom Hodosym, pretože tie ceny na trhoch sa tak dramaticky nezmenili, dokonca v niektorých obdobiach sú nižšie v porovnaní s rokom 2023. V prípade plynu tam máme stále to isté referenčné obdobie. To je teda ten október roku ´24 až jún 2025. No a pán Hodosy nám vysvetlil, že teda tých 800 mil. je z toho dôvodu, že už na budúci rok nebude platiť zmluva so Slovenskými elektrárňami, a teda počítajú s tým, že pokiaľ by mala byť pomoc plošná a bolo by potrebné kompenzovať aj silovú cenu elektriny, tak by na to potrebovali 312 mil. eur. Na záver ale teda dodal, že rokujú o novej zmluve, a asi tri dni nato ministerstvo hospodárstva dementovalo túto informáciu a povedalo, že nie, táto zmluva so Slovenskými elektrárňami bude aj na budúci rok. Takže naozaj od tých 800 mil. si treba odpočítať tých 312, ale tiež treba povedať, že v tomto roku tie kompenzácie nebudú iba 235 mil. eur, pretože sú tam aj kompenzácie, ktoré ešte budú mus... ktoré musia byť doplatené, možnože už boli, za minulý rok a súčasne tohtoročné dotácie budú ešte vyplácané aj v budúcom roku. Súčasne v dôvodovej správe je uvedené, že kým bežná predcovidová cena zemného plynu bola 25 eur za MWh, aktuálne je cena takmer dvojnásobná, čo je ešte horšie, prudko skokovo reaguje na trhu, na udalosti na trhu spojené s likviditou a dostupnosťou komodity. Dôkazom toho je, že cena zemného plynu skokovito narástla po oznámení o ukončení a preprave plynu cez Ukrajinu. V niektoré dni vo februári dosahovala až 60 eur. Dnešným dňom na PXE burze to bolo 38,50, najnižšia cena teda do dnešného dňa v rámci tohto roku bola 35, ale súhlasím, tú cenu určuje vždycky ponuka a dopyt. Takže naozaj dočkali sme sa aj tých nie šesťdesiatich, ale päťdesiatich ôsmich eur v jednom dni, ale teda bola to burza TTF, nie PXE, a z tohto pohľadu hospodárske škody, na ktoré sa odvoláva práve tento návrh zákona, dovolím si tvrdiť, že sú úplne identické, ako tomu bolo v minulom roku, a vtedy sme, bohužiaľ, žiaden návrh zákona nemali. Z môjho pohľadu teda dôvod na skrátené legislatívne konanie k tomuto zákonu nie je jednak preto, že sa nejedná o samotnú energopomoc, ale iba o zbieranie dát a stále netušíme, ako s týmito dátami ministerstvo hospodárstva naloží. Ja by som uvítal, pokiaľ by tento zákon prišiel do Národnej rady súčasne aj so samotným zákonom, ktorý pani ministerka vravela, že mali v šuflíku už minulý rok v októbri, a aby sme to prerokovali v jednom balíku. A myslím si, že nie je dôvod ani na to skrátené legislatívne konanie alebo nebol by dôvod na takéto skrátené legislatívne konanie ani v tomto prípade, pretože je apríl a teda do konca roka by sme to určite stihli. Za mňa k tomuto skrátenému legislatívnemu konaniu nateraz toľko a následne v prvom čítaní, pokiaľ sa teda zákon doňho dostane, sa vyjadrím aj k samotnému obsahu. Ďakujem pekne.