55. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia 3
Dátum: 2022-02-08
Poslanec: Beluský, Martin (ĽS Naše Slovensko)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

86. Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán podpredseda, hneď na úvod chcem povedať, že aj ja vítam vašu iniciatívu, že ste otvorili tento veľký zákon alebo teda súbor zákonov, pretože už veľmi dlhú dobu sa hovorí o tom, že je potrebné územné plánovane a stavebný zákon novelizovať, ale nikto na to nemal odvahu. A keď na to niekto odvahu našiel ako napríklad naposledy pán minister dopravy Počiatek, tak nakoniec to po kritike stiahol. Čiže naozaj veľmi dlhú dobu sa o tom rozpráva a nič sa nerobí. Čiže áno, je dobré, že ste priniesli tento návrh, aj to, že sa tá diskusia dostala k okrúhlemu stolu. To naozaj treba pochváliť, pretože nie každý mal na to naozaj odvahu. Či ten návrh je dobrý, alebo neni dobrý, nie úplne dobre sa to dá, nedá sa to úplne jednoznačne podľa mňa povedať takto proste od stola, že je to dobré alebo to neni dobré. Sú tam veci, ktoré sú dobré podľa mňa, ktoré naozaj ten systém alebo tie procesy bude zlepšovať. Sú veci, ktoré bude potrebné určite ešte dopracovať. Čiže ja súhlasím s tým, aby sme odsúhlasili v Národnej rade, že sa ten návrh zákona vráti na dopracovanie. Ale to naozaj myslím v dobrom, nie v tom, že by som to chcel teraz odmietnuť ten zákon ako celok. Ale myslím si, že je tam naozaj veľa vecí, ktoré by bolo dobré ešte prerokovať a takisto ten termín, ktorý je tam stanovený, tá účinnosť, aj vzhľadom na to, že chcete tam vybudovať ten informačný systém, to je naozaj veľká, bude sa to posúvať, áno, už to aj vyhovoríte, čiže to je dobré. Lebo asi ten, nechceli by sme naozaj zažiť stav, že by bol tento zákon účinný a informačný systém by ešte nebol k dispozícii. To by nefungovalo, takže som rád, že teda v takomto stave sme teraz. Takisto je dobré, že bolo to v MPK niekoľkokrát, teda tie pripomienky od verejnosti aj od odborných organizácií sa nazhromaždili a treba teraz naozaj zapracovať, ktoré, samozrejme, majú zmysel. Úplne pôvodne v tom návrhu bol aj návrh vyhlášky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti odplaty za služby spojené s prevádzkou informačného systému. To tam teraz nie je. Čiže chápem to tak, chápem to tak (reakcia z pléna), dobre, dobre. Tak ste mi hneď aj odpovedali, dobre, ďakujem pekne. Ale predsa len by som chcel vypichnúť ešte jednu vec, ktorá tu v rozprave zatiaľ nebola povedaná. Viacero pripomienok, ktoré som chcel aj ja povedať, tu povedané boli, nebudem ich teda opakovať. Ale jedná sa teda o záväzné stanovisko. V súčasnom zákone je to § 140b, v tom novom zákone je to § 24. V tom pôvodnom znení je to definované ako: "Záväzné stanovisko je na účely konania podľa tohto zákona, stanovisko, vyjadrenie, súhlas alebo iný správny úkon dotknutého orgánu, uplatňujúceho záujmy chránenej osoby osobitnými predpismi, ktorý je ako záväzné stanovisko upravený v osobitnom predpise. Obsah záväzného stanoviska je pre správny orgán konanie podľa tohto zákona záväzný a bez zosúladenia záväzného stanoviska s inými záväznými stanoviskami nemôže rozhodnúť vo veci." Nové znenie tejto definície podľa § 24 ods. 1 je: "Záväzné stanovisko je podkladom na vydanie rozhodnutia o stavebnom zámere podľa zákona o výstavbe a na povoľovanie činností podľa osobitných predpisov z hľadiska súladu so záväznou časťou územnoplánovacej dokumentácie." Ja to teda chápem tak, bol by som rád, pán podpredseda, ak by ste mi to vysvetlili, ak to teda nechápem správne, že podľa tohto návrhu zákona sa vlastne ruší možnosť samosprávam ukladať investorom uskutočňovanie tzv. vyvolaných investícií vo verejnom záujme, pretože zrušenie záväzného stanoviska k investičnej činnosti ponecháva obci len možnosť vydania záväzného stanoviska k súladu s územným plánom. Čiže takéto záväzné stanovisko však obec nijakým spôsobom neoprávňuje uložiť stavebníkovi povinnosť vykonať verejné investície, aj keď sú priamo vyvolané v dôsledku realizácie jeho investičného projektu. Tu vidíme teda najmä vo väčších mestách, hlavne tu v Bratislave, kde pri výstavbe hlavne rôznych obchodných centier dochádza k výraznému nárastu statickej a dynamickej dopravy, ktorá si vyžiada vyššiu priepustnosť križovatiek, dobudovanie nových ciest v danom území a tak ďalej. A doteraz takéto investície musel vykonať investor, ktorý projekt priamo spôsobil uvedené externality. Po novom obec nemá žiadne právo predpísať investorovi v rozhodnutí či v záväznom stanovisku uskutočnenie takýchto investícií. Dá sa argumentovať existenciou poplatku za rozvoj, avšak podľa môjho názoru, ak by sme chceli ten súčasný stav dorovnať, teda tie investície, ktoré dnes tí developeri alebo investori musia robiť, tak by tie poplatky asi museli byť niekoľkonásobne vyššie. Iným príkladom môžu byť aj urbanistické požiadavky na riešenie konkrétnych otázok pri investičnej výstavbe, napríklad aj výsadba zelene alebo umiestnenie cyklotrás a podobne. Takéto podmienky dnes boli ukladané aj v záväznom stanovisku a sú kľúčové z hľadiska rozvoja mesta a mestských častí. Patria takisto do kompetencií obcí. Predložené zákony však nedávajú obci žiadnu možnosť prostredníctvom územného plánu, prezentovaná predkladateľom je len teda, je to asi len fikcia, pretože zrealizovať územný plán nie je možné do konkrétnej podoby jednotlivých stavebných projektov, navyše je to neflexibilné. Vo výsledku teda nová stavebná legislatíva oberá obce o možnosť vo verejnom záujme ochraňovať rozvoj mesta pri konkrétnych investičných projektoch. Preto naozaj si myslím, že by bolo dobré, ak vrátime tento návrh zákona na dopracovanie. (Reakcia z pléna.) Dobre, pán podpredseda, ďakujem, že mi to vysvetlíte. A ešte jednu vec, ktorú som chcel spomenúť popri tých ostatných pripomienkach, ktoré tu už boli povedané, je vlastne vznik toho Úradu pre územné plánovanie a výstavbu Slovenskej republiky. Tam môžeme debatovať o tom, či by možno nebolo dobré tie kompetencie preniesť na nejaký už existujúci, napríklad ministerstvo dopravy alebo podobne, ale nie je to váš návrh, ja to rešpektujem. Avšak myslím si, že to nejaká transparentnosť alebo teda odborná, odborné vedenie toho úradu si vyžaduje, aby ten zákon bol trošku prísnejší, pretože nie sú tam žiadne odborné nároky, čo sa týka praxe na tieto vedúce funkcie toho úradu. To si myslím, že by tam bolo tiež dobré zapracovať a tiež možno zmeniť ten proces samotného výberu toho predsedu, aby to nebolo len nejaké menovanie po nejakom verejnom vypočutí alebo naozaj aby do toho bolo zapojených čo najviac odborných organizácií. No dobre, viacej pripomienok nemám iných. Ako tu už bolo povedané, pán podpredseda, budem rád, ak mi tie verejné investície vysvetlíte. Ak to tak nie je, tak budem rád, keď to tam bude zapracované alebo nejakým iným spôsobom možno ešte špecifikované. Ďakujem pekne.