8. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2012-10-19
Poslanec: Fecko, Martin (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

31. Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, pán minister, pán spravodajca, kolegyne, kolegovia, nechcem to predlžovať, lebo rozprava je pomerne dlhá, takže budem to čítať, keď dovolíte, a možno nejakých trošku mojich úvah. Je to paradoxné, ale v roku 2009, považovanom za krízový, ľudia na Slovensku investovali do hracích automatov, kasín alebo kurzových stávok spolu 2,16 mld. eur; 2,16 mld. eur. Ešte paradoxnejší je však fakt, že táto suma je 2-krát vyššia ako rozpočet ministerstva zdravotníctva, hej, z ktorého sa mimochodom vyčleňujú aj financie na liečbu gamblerstva, samozrejme. Podľa amerických štúdií každý jeden dolár vložený do hazardu spotrebuje ďalšie minimálne tri doláre na riešenie následkov hazardu. Gambling je paradoxom ekonomických teórií, keďže gambleri hrajú aj napriek tomu, že môžu očakávať finančnú stratu. Je to spôsobené aj tým, že subjektívna hodnota peňazí sa u nich líši od skutočnej, objektívnej a takisto ich subjektívne ohodnotenie rizika, ktoré pri nich hráč podstupuje, sa nezhoduje s objektívnou pravdepodobnosťou. Návrh zákona vyvolal, ako sa dalo predpokladať, negatívne reakcie hlavne tých, ktorí tento hazard prevádzkujú. Jedným z argumentov bolo, že máme jedno z najvyšších odvodových zaťažení hazardu v Európe. Skutočnosť je však taká, že sú krajiny s ešte väčšími obmedzeniami, ako je u nás, pokiaľ ide o hazard. Ako príklad môže poslúžiť také napríklad Švédsko, kde podnikať v hazarde môžu iba firmy, a to na základe licencie od štátu, pričom ich hlavným účelom sú dobročinné aktivity v sociálnej oblasti. Okrem toho tu platí aj zákaz reklamy na hazard. Problémom nie je len hazard ako taký, ale aj tzv. skrytý hazard, ako napr. rôzne telefonické hry. Hrať hazardné hry môže byť riskantné. Hoci on-line trh tento problém ešte zhoršuje, teda rastúci on-line trh problém ešte zhoršuje. Európsky parlament už predčasom vyzval Komisiu, aby prišla s návrhmi na posilnenie spolupráce medzi členskými krajinami v boji proti nelegálnemu on-line hazardu, a to prostredníctvom tzv. Zelenej knihy Európskej únii ako dokumentu vydávaného Európskou komisiou, určený na rozprúdenie diskusie a na spustenie procesu pripomienkovania rôznych dokumentov na európskej úrovni. Európska komisia vydáva Zelené knihy preto, aby naznačila návrhy budúcnosti legislatívy EÚ, a tak je to aj v tomto prípade. V tomto roku plánuje prijať novú legislatívu v oblasti on-line gamblingu. Sprísniť sa majú opatrenia na ochranu zraniteľných spotrebiteľov, akými sú napríklad maloletí. On-line gambling je rýchlo sa rozvíjajúce podnikanie v Európe, ktoré predstavuje trh viac ako 10 mld. eur za rok. V súčasnosti sa 10 % všeckých hazardných hier odohráva na internete, cez mobilné telefóny alebo aj na interaktívnych platformách. Situácia sa o pár rokov môže zmeniť aj bez legislatívy, väčšina klientely sa presunie na internet. Ďalej sú tu, samozrejme, sociálne siete - ktoré, ja hovorím, že nie sú sociálne siete, lebo u mňa, keď niekto mi povie sociálne, to znamená, že záchytná, ktorá potrebuje pomoc, ja by som to nazval ako spoločenské siete - populárne medzi mladými, kde sú hry napodobňujúce skutočný hazard v kasínach. Navrhované opatrenia by mali vplývať na znižovanie záujmu účasti ľudí na hazardných hrách, pričom sa hovorí aj o druhej strane mince, ktorú nám rozvoj hazardných hier prináša. Napríklad diagnóza F63.0 patologické hráčstvo či o kriminogénnom prostredí, ktoré hazard vytvára. Či už chceme, alebo nie, musíme priznať, že v súčasnosti vzrastá počet hazardných hráčov, gamblerov, pre ktorých sa hra stáva jediným zmyslom života. Pritom je zrejmé, že tu už nejde o hru ako formu voľnočasovej aktivity, ale o pokúšanie šťastia v lotériách, prípadne v športke, s ktorým sa bežne stretávame v každodennom živote, ale o hazardnú hru. O hru, ktorá je spojená s finančným rizikom a s predstavou veľkej výhry. Treba si súčasne uvedomiť, že problém hráčskej závislosti nie je len problémom určitých okrajových skupín nejakým spôsobom narušených jedincov, ale je problémom, žiaľ, aj modernej spoločnosti orientovanej na výkon a úspešnosť. Problémom, ktorému za určitých okolností môže podľahnúť ktokoľvek, a to bez ohľadu na vzdelanie, povolanie či výšku príjmov. Všeobecne totiž platí, že nikto, kto raz začne s hazardnou hrou, nemá istotu, či skôr, či neskôr sa nemôže stať patologickým hráčom. Patologické hráčstvo, gamblerstvo, nie je nový jav. Aj v minulosti žili ľudia, ktorí vyhľadávali riziko a hazardné hry, ktoré im zriedkavo prinášali očakávané výhry, zato však častejšiu stratu, beznádej a zúfalstvo. Prípady prehry veľkých čiastok, majetok alebo aj celého majetku, ktoré poznáme z literatúry, však už nie sú len minulosťou, ale, žiaľ, aj našou súčasnosťou. Ako to vyzerá u nás? Sociálna štatistika z roku 2010 hovorí: v Slovenskej republike máme 50-tisíc gamblerov, vekový interval 20 až 35 rokov, požičané sumy od 50-tisíc do 200-tisíc korún, vyliečení gambleri 40 %, výdavky na liečbu jedného gamblera 1 035 eur hradí poisťovňa, tretina gamblerov pácha trestné činy. Vážení, ja keď som si prečítal aj dôvodovú správu a kde bolo konštatované, aký príjem bol vykázaný v roku 2005 až 2011 do nášho rozpočtu, v objeme 633 mil. eur, no, ja by som sa tým nechválil, ja by som povedal skôr, že iba z toho alebo na tom staviame, alebo aj na tom staviame náš rozpočet? Nemáme aj iné možnosti, ako ho naplniť? Myslím, že to gamblerstvo, resp. podpora hazardných hier do toho by nemali patriť. Pravda je, že život nám beží a asi nie sme dostatočne pripravení na to, aby sme vedeli všeckým atakom a všecky ataky odraziť. Tak, tak ako povedal pán minister, že gamblerstvo je u nás legálne, len podľa mňa to ešte neznamená, že sa to nedá zmeniť. Ja osobne by som bol najradšej, keby sme to zakázali úplne, samozrejme, to je asi utópia. Tak ako povedala pani kolegyňa Žitňanská pred chvíľou, že pokiaľ by táto novela mala, ako vyzerá, že aj bude, že bude sa môcť hrací automat dávať aj mimo herní, tak myslím si, že je to podstatný a vážny moment, takže myslím si, že aj z tohto dôvodu ja nebudem môcť zahlasovať za. A referendum, áno, som za, ale bez kôra a skôr by som bol za to, ako povedal kolega Viskupič už predtým, aby sme to skôr povoľovali, ako zakazovali. Takže toľko z mojej strany. Ďakujem pekne, kolegovia.