17. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-05-11
Poslanec: Dostál, Ondrej (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

52. Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne a kolegovia, vážený pán predkladateľ, chcem vám zaželať všetko najlepšie k narodeninám aj takto verejne, keďže sa tu už dneska gratulovalo poslancom, ktorí majú narodeniny. Napriek tomu si ale neopustím päť kritických poznámok k návrhu zákona, ktorý predkladáte. No prihlásim sa snáď ešte k nejakému inému bodu, kde vás aj pochválim, ale v tomto bode budem kritický napriek teda tým narodeninám. Tá prvá poznámka sa týka celkového nastavenia vášho návrhu, pretože váš návrh hovorí o tom, že v období od 31. októbra tohto roku až do uskutočnenia riadnych komunálnych volieb nemožno uskutočniť doplňujúce komunálne voľby, keď sa uvoľní mandát starostu, primátora alebo takého poslanca zastupiteľstva obecného, mestského, miestneho, ktorý, ktorý nemá náhradníka. To znamená, že rok nebude môcť byť uskutočnená doplňujúca voľba v komunálnej politike, ak sa uvoľní nejaká funkcia. Ako je to doteraz? Doteraz je to tak, že ak sa uvoľní takéto miesto teda zanikne mandát starostovi alebo primátorovi alebo poslancovi zastupiteľstva a nie je zvolený náhradník za poslanca zastupiteľstva, tak sa uskutočnia nové voľby, ktoré vyhlási predseda Národnej rady, ale to neplatí v posledných šiestich mesiacoch, teda nie v posledných dvanástich, ale v posledných šiestich mesiacoch funkčného obdobia samosprávy. Od roku 2014 máme schválený nový volebný zákon, ktorý miesto pôvodných volebných zákonov pre jednotlivé typy volieb dal všetky do jedného, urobil to tak trochu, že, že miestami ich v podstate iba prekopíroval a urobil z nich časti volebného zákona. Ale máme novú právu úpravu miesto tej, ktorú som popísal a ktorá bola v zákone o komunálnych voľbách. Teraz máme časť, ktorá sa týka komunálnych volieb v tom spoločnom volebnom zákone, a tam je to upravené takto: Ak sa uvoľní mandát primátora alebo starostu alebo poslanca, ktorý nemá náhradníka, tak sa konajú doplňujúce voľby s výnimkou prípadu, že sa tak stane v posledných šiestich mesiacoch funkčného obdobia samosprávy. Kladiem si otázku, čím sa stará a nová právna úprava od seba líšia? Odpoveď je: ničím. Doteraz platný volebný zákon aj nový volebný zákon vo vzťahu k samospráve predpokladá, že v posledných šiestich mesiacoch funkčného obdobia samosprávy nemožno uskutočniť doplňujúce voľby primátora, starostu alebo poslanca zastupiteľstva. Čuduj sa svete, jediný časový úsek, keď to nebude polroka, ako to je, ako to bolo doteraz alebo ako to bude odteraz už možno navždy, kým sa nezmení ten zákon, jediný časový úsek, keď to má byť celý rok, je práve teraz. A teraz sa pýtam prečo? Keby to bolo, že sa rozhodnete, že nie je vhodné, aby posledný rok funkčného obdobia, že je to zbytočné, je to nakrátko, tak to mali, tí vaši predchodcovia to mali dať do toho spoločného volebného zákona a malo to tam byť navždy, že posledný rok funkčného obdobia sa už nevolí nový starosta a nový primátor, iba sa, iba sa, iba sa teda, pokračuje nejaký jeho zástupca. Ale vy ste to tak nenavrhli ako systémové riešenie a vy ste novelizovali ten zákon teraz v tomto funkčnom období a opäť ste to tam nenavrhli. Navrhujete to teraz ako takú mininovelku pre iba tento jeden prípad, keď zhodou okolností je to poslednýkrát, čo komunálne voľby a krajské voľby nie sú v jednom termíne. Tak potom sa nečudujte, že pre tento zákon sa vžilo označenie lex Raši a že tu existuje silné podozrenie, že to robíte v podstate len preto, aby ak nejakého vášho starostu alebo primátora zvolia voliči v krajských voľbách za župana a teda nebude môcť byť ďalej primátorom alebo starostom, aby ten jeden rok nedovládol nový primátor alebo nový starosta, ktorého si zvolia obyvatelia daného mesta alebo obce, ale aby dovládol jeho zástupca, ktorého si ten odchádzajúci primátor alebo starosta, teraz už nový župan sám vyberie. Čiže možno máte nejaké iné dôvody, doteraz som ich nepočul, ani som si ich nikde neprečítal, že ak to nemá byť systémové riešenie, že nechceme natiahnuť tú lehotu, keď sa to nemôže z pol roka na rok, tak prečo iba teraz na tento jeden rok. Druhý dôvod. Je to veľmi dlhé obdobie, jeden rok. Samozrejme, že sa stane, že primátor alebo starosta odstúpi, zomrie, zanikne mu mandát, môže sa stať, a potom nejaké prechodné obdobie vykonáva tú funkciu jeho, jeho ustanovený zástupca. Ale je rozdiel, ak to obdobie je obdobím niekoľkých mesiacov a keď to obdobie má byť štvrtinou volebného obdobia, lebo jeden rok pri štvorročnom volebnom období je jedna štvrtina. A legitimita zástupcu starostu alebo primátora, ktorý v tom období bude zastupovať starostu a bude štatutárom obce a bude mať kompetencie štatutára obce, je úplne iná ako legitimita primátora alebo starostu, ktorý je zvolený v priamych voľbách. Zástupcu primátora alebo starostu si vyberá primátor alebo starosta z poslancov zastupiteľstva. Áno, aj poslanci zastupiteľstva sú zvolení, ale predsa len ich legitimita a účel ich voľby je úplne iný, ako je legitimita a účel voľby pri primátorovi a starostovi. A ďalší problém, ktorý s tým súvisí, zástupca nie je volený priamo spolu so starostom, ako je napríklad v Amerike volený viceprezident spolu s prezidentom. Je až dodatočne zvolený. Keď ja volím niekoho za primátora, tak neviem, kto bude jeho zástupca, obvykle neviem. Niekedy to môže dopredu povedať, ale musím vedieť najprv, že kto sú zvolení poslanci a až potom koho si z nich dotyčný primátor alebo starosta, starosta vyberie. A tá legitimita by možno bola iná, keby zástupca primátora alebo starostu bol volený alebo potvrdzovaný zastupiteľstvom. Ale v tejto chvíli, lebo taká je platná právna úprava, je, že z poslancov zastupiteľstva si svojho zástupcu vyberá iba sám primátor alebo starosta. Pôvodne v zákone č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení to bolo tak, že zástupcu volilo zastupiteľstvo, zástupcu starostu. Ale ako postupne sa ten zákon menil a rástla a rástla moc starostov a primátorov a oslabovala a oslabovala sa moc poslancov zastupiteľstiev, tak sa stalo najprv to, že miesto toho, aby volilo zastupiteľstvo, tak zastupiteľstvo volilo na návrh primátora alebo starostu. A potom už ani to nestačilo, tak potom zastupiteľstvo bolo z toho procesu úplne vynechané a o zástupcovi primátora alebo starostu rozhoduje výlučne dotyčný primátor alebo starosta. Samozrejme, že je obmedzený ponukou, ktorú má k dispozícii, teda zložením zastupiteľstva. Nemôže tam dať úplne kohokoľvek. Tretí možný problém, ktorý súvisí s vaším návrhom zákona, je to, že mandát starostu a primátora zaniká napríklad aj právoplatným odsúdením za úmyselný trestný čin alebo za aj trebárs nedbanlivostný trestný čin, za ktorý dostane nepodmienečný trest odňatia slobody. Takže ak by došlo k takejto situácii a dochádza samozrejme aj k takejto situácii najmä, najmä, najmä v obciach, tak ak je to na to prechodné obdobie, tak povedzme. Ale tu sme v situácii, že štvrtinu volebného obdobia bude vykonávať mandát zástupcu starostu, ktorý reálne bude mať kompetencie starostu, niekto, kto je, kto je zvolený, určený, určený odsúdeným starostom. Dobre, takže ďalšie dve už nepoviem. Ďakujem.