58. schôdza NR SR - 16.deň - B. popoludní
Dátum: 2015-12-08
Poslanec: Lipšic, Daniel (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

110. Ďakujem za slovo, pán predseda. Na úvod musím povedať, že dôstojnosť tohto parlamentu opakovane, nielen dnes, znižujete práve tým precedensom, ktorý sa tu nikdy neudial, že o kľúčových zákonoch, ktoré považuje za kľúčové vaša vláda, necháte ich zdôvodňovať absolútne nepríslušnými ministrami. Ešte minister kultúry, ktorý by eventuálne mohol prísť, minister životného prostredia, ale ten asi nepríde, lebo sa chystá na schôdzu k odvolávaniu, proste je to, je to smiešne a škandalózne. A len to potvrdzuje skutočnosť, že celý tento balík zákonov robíte len kvôli marketingu, kvôli ničomu inému. Ak ste spomínali, pán predseda, že tu bol minulý týždeň minister spravodlivosti, minister spravodlivosti nieže v rozprave nevystúpil, on ani v záverečnom slove nevystúpil k novele ústavy. To sa vám zdá byť normálne? To sa vám zdá byť v súlade s dôstojnosťou parlamentu? Ja som to už opakoval tu viackrát a spomeniem to znovu, kým prejdem k textom, ktoré, o ktorých máme hlasovať a o ktorých ste, samozrejme, všetci skvele oboznámení, keď pred týždňom v britskom parlamente rokovala snemovňa o súhlase s náletmi na Sýriu, prišiel premiér Cameron, ktorý mal prvé vystúpenie, dal hneď reagovať poslancom opozície, samozrejme, v rámci svojho vystúpenia a povedal po prvé, že akceptuje aj iné názory na boj, vojnu proti terorizmu, nemusia to byť len nálety, on to akceptuje, rešpektuje a nikdy ho nebude hrotiť do situácie, že kto nesúhlasí s náletmi na Sýriu, je, koná v prospech teroristov. To hrotíte vy a ešte hlúpym spôsobom. A ja som už minulý týždeň spomínal, že ak niekto v tejto krajine ohrozil bezpečnosť krajiny tým, že sem kvôli politickému zisku dovliekol vycvičených teroristov, tak ste to boli vy, vaša vláda a robili ste to opakovane a úmyselne napriek tomu, napriek tomu, aké boli skúsenosti s tými tromi väzňami. Ja neviem, či vám hovoril pán poslanec Faič, keď sa tak pozeráte, pán premiér Fico, ale ja som s nimi mal skúsenosť, s tou prvou trojicou, nie premiér Fico, ani minister Kaliňák, ubezpečujem vás. A považujem za, za skoro vlastizradné, že ste kvôli politickému účelu znovu súhlasili s prijatím ďalších väzňov z Guantánama, o ktorých sme všetci vedeli, aj vy, možnože nie úplne detailne, že sú bezpečnostným rizikom pre Slovenskú republiku. A vy nemáte hanbu prísť do parlamentu a sa tváriť, že chránite Slovensko pred teroristami, nemáte ani toľko hanby?! A potom pošlete a potom pošlete najskôr ministra poľnohospodárstva, potom ministra - kto tu bol? - zdravotníctva a potom podpredsedu vlády pre eurofondy, aby prišiel proste popočúvať parlamentnú rozpravu. Ak sa vám, ak sa vám to zdá byť normálne, ak sa vám to zdá byť normálne, ešte k tomu niektorí, nechcem kolegov urážať, zaťapkáte, ako to je skvelé a veselé, tak sa mi zdá, že tá latka sa už naozaj znižuje pomerne, pomerne veľa. A teda to, čo deklaroval pán predseda Pellegrini, keď do funkcie nastupoval, je v absolútnom rozpore s tým, čo sa v parlamente deje. A musím povedať, že keď som vystúpil aj v prvom čítaní a potom aj v druhom čítaní, dnes ráno a ešte v piatok, tak som vystupoval veľmi vecne k návrhom zákonov. Ak vláda nie je schopná ani ochotná, ani schopná diskutovať ku konkrétnym návrhom, ktoré sú v princípe z veľkej časti len marketingovou fasádou toho celého, tak si myslím, že v tak vážnej veci je to trestuhodné. Trestuhodné. A je mi ľúto, že časť kolegov z opozície v tomto asistovala vládnej strane a prijmeme zákon, ktorý v princípe rieši veľmi málo a ktorý skôr poškodí situácii na Slovensku. Takže predkladacia správa. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „návrh zákona“). Návrh zákona bol vypracovaný na základe uznesenia Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky z 25. novembra 2015. Návrh zákona ďalej vychádza z Národného akčného plánu boja proti terorizmu na roky 2015 až 2018, schválený uznesením vlády Slovenskej republiky zo dňa 9. apríla 2015. Cieľom návrhu zákona je zefektívniť boj proti terorizmu vytvorením legislatívnych predpokladov v oblasti získavania informácií, rozšírením možnosti využívať opatrenia preventívnej povahy a v neposlednom rade úpravou vyvodzovania trestnej zodpovednosti v prípade stíhania trestných činov terorizmu vrátane s tým súvisiaceho trestného konania. Návrh zákona vychádza z premisy, že úspešnosť boja proti terorizmu je podmienená včasnou identifikáciou podozrivých aktivít a efektívnou a flexibilnou spoluprácou medzi bezpečnostnými zložkami v krajine, ako aj medzinárodnou spoluprácou spočívajúcou z veľkej časti v rýchlej výmene spravodajských informácií, čomu zodpovedajú zmeny v zákonoch upravujúcich pôsobnosť policajných zložiek a spravodajských služieb. Najdôležitejším nástrojom boja proti terorizmu a radikalizácii je však prevencia a s ňou súvisiace aktivity, do ktorých je potrebné zapojiť široké spektrum spoločnosti a inštitúcií. Represívna a sankčná zložka boja proti terorizmu však nepochybne napomáha napĺňať základný cieľ, ktorým je ochrana jednotlivca a spoločnosti, preto návrh zákona súčasne modifikuje niektoré ustanovenia trestných kódexov. Návrh je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky (de lege ferenda), ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi a súčasne je v súlade s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, nebude mať vplyvy podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy ani vplyvy na životné prostredie a informatizáciu spoločnosti. Dôvodová správa. Všeobecná časť. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „návrh zákona“). Návrh zákona bol vypracovaný na základe uznesenia Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky z 25. novembra 2015 a uznesenia vlády Slovenskej republiky z 25. novembra 2015. Návrh zákona ďalej vychádza z Národného akčného plánu boja proti terorizmu na roky 2015 až 2018, schválený uznesením vlády Slovenskej republiky zo dňa 9. apríla 2015. Cieľom návrhu zákona je zefektívniť boj proti terorizmu vytvorením legislatívnych predpokladov v oblasti získavania informácií, rozšírením možnosti využívať opatrenia preventívnej povahy a v neposlednom rade úpravou vyvodzovania trestnej zodpovednosti v prípade stíhania trestných činov terorizmu vrátane s tým súvisiaceho trestného konania. Právna úprava boja proti terorizmu má prierezový charakter a vychádza z medzinárodných zmlúv, na ktoré nadväzuje vnútroštátna právna úprava. Vnútroštátna legislatíva týkajúca sa boja proti terorizmu zahŕňa: zákon č. 460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov, zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, zákon č. 256/1998 Z. z. o ochrane svedka a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov, zákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov, zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov, zákon č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre, zákon č. 144/2013 Z. z. o obchodovaní s určenými výrobkami, ktorých držba sa obmedzuje z bezpečnostných dôvodov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 39/2011 Z. z. o položkách s dvojakým použitím a o zmene zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 58/2014 Z. z. o výbušninách, výbušných predmetoch a munícii a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 392/2011 Z. z. o obchodovaní s výrobkami obranného priemyslu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 126/2011 Z. z. o vykonávaní medzinárodných sankcií v znení zákona č. 394/2011 Z. z., zákon č. 166/2003 Z. z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním) v znení neskorších predpisov. Najvýznamnejšie multilaterálne medzinárodné zmluvy, ktoré upravujú oblasť boja proti terorizmu a ktorými je Slovenská republika viazaná: Dohovor o potláčaní protiprávneho zmocnenia sa lietadiel podpísaný v Haagu 16. decembra 1970, Dohovor o potláčaní protiprávnych činov ohrozujúcich bezpečnosť civilného letectva uzavretý v Montreale 23. septembra 1971, Dohovor o zabránení a trestaní trestných činov proti osobám požívajúcim medzinárodnú ochranu vrátane diplomatických zástupcov prijatý v New Yorku 14. decembra 1973, Medzinárodný dohovor proti braniu rukojemníkov prijatý v New Yorku 17. decembra 1979, Dohovor o fyzickej ochrane jadrových materiálov prijatý vo Viedni 3. marca 1980, Protokol o potláčaní násilných činov na letiskách slúžiacich medzinárodnému civilnému letectvu daný v Montreale 24. februára 1988, Dohovor o potláčaní protiprávnych činov proti bezpečnosti námornej plavby daný v Ríme 10. marca 1988, Rímsky protokol z roku 1988 o potláčaní protiprávnych činov proti bezpečnosti pevných plošín umiestnených na podmorskej plytčine daný v Ríme 10. marca 1988, Medzinárodný dohovor o potláčaní bombového terorizmu prijatý v New Yorku 15. decembra 1997, Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu prijatý v New Yorku 9. decembra 1999, Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu prijatý v New Yorku 13. apríla 2005. Pre komplexnosť informácie je potrebné uviesť, že Národná rada Slovenskej republiky dňa 13. novembra 2015 schválila niekoľko vládnych návrhov zákonov, ktoré parciálne riešia aj problematiku boja proti najzávažnejším formám trestnej činnosti vrátane terorizmu. To si aj ja môžem objednať? (Rečník reaguje na čašníka, ktorý doniesol nápoj ministrovi. Reakcia z pléna.) Inak, pán predseda, keď ste ešte spomínali, kedy som ja mohol vystúpiť. Ja som vystupoval ráno, keď tu bol minister pôdohospodárstva, potom som si išiel kúpiť minerálku, nie, ale vôbec nejde o mňa. Ja si myslím, že by tu mali byť stále príslušní ministri, keď je rozprava, nie nepríslušní, keď vystupuje ktorýkoľvek z poslancov, nielen ja, to je problém. Pre komplexnosť informácie je potrebné uviesť, že Národná rada Slovenskej republiky dňa 13. novembra 2015 schválila niekoľko vládnych návrhov zákonov, ktoré parciálne riešia aj problematiku boja proti najzávažnejším formám trestnej činnosti vrátane terorizmu. V prvom prípade ide o zákon o trestnej zodpovednosti právnických osôb a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1715), ktorý zavádza trestnú zodpovednosť právnických osôb, a to aj za trestné činy zosnovania a podporovania teroristickej skupiny podľa § 297 a trestný čin terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419. V druhom prípade ide o zákon, ktorým sa na účely Trestného zákona ustanovuje zoznam látok s anabolickým alebo iným hormonálnym účinkom a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1714), ktorým sa do právneho poriadku zavádza nová skutková podstata trestného činu účasť na bojovej činnosti organizovanej ozbrojenej skupiny na území iného štátu (§ 419a Trestného zákona), rozširuje sa existujúca skutková podstata v § 419 o postihovanie financovania a podporovania páchateľov trestného činu terorizmu aj na ich aktivity, ktoré nie sú priamo spojené so samotným spáchaním trestného činu terorizmu, myslí sa tým napr. financovanie bežných životných výdajov takýchto páchateľov alebo poskytovanie akýchkoľvek prostriedkov na účely ich bežného fungovania (tzv. day to day activities of individual terrorist). A v neposlednom sa nanovo upravuje získavanie a využívanie údajov o telekomunikačnej prevádzke na účely trestného konania, ako aj mimo trestného konania, a to v nadväznosti na nález Ústavného súdu Slovenskej republiky PL. ÚS 10/2014. V treťom prípade ide o zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (tlač 1730), ktorým sa vymedzuje generálna kompetencia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorá sa zveruje sa do pôsobnosti Národného bezpečnostného úradu ako ústrednému orgánu štátnej správy pre kybernetickú bezpečnosť. Zákon zároveň v rámci spoločných úloh ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy umožňuje vecne príslušným autoritám pre kybernetickú bezpečnosť plnenie úloh v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci svojej vecnej pôsobnosti. Vo štvrtom prípade ide o zákon o európskom ochrannom príkaze v trestných veciach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1630), ktorým sa okrem iného vykonáva transpozícia smernice 2013/40/EÚ do právneho poriadku Slovenskej republiky, a to doplnením a rozšírením existujúcej trestnoprávnej úpravy v oblasti počítačovej kriminality. Smernica reflektuje Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite z roku 2001, ktorý je na medzinárodnej úrovni považovaný za najkomplexnejšiu medzinárodnú normu, keďže poskytuje komplexný a ucelený rámec zahŕňajúci viaceré aspekty počítačovej kriminality. Počítačová kriminalita ako jedna z oblastí modernej kriminálnej činnosti, ktorej rozmach je sledovaný najmä v posledných rokoch v súvislosti s nástupom digitálneho veku, je súborom protiprávnych konaní, ktorých hlavným znakom je využívanie informačných technológií, najmä počítačov, na páchanie trestnej činnosti (skutkové podstaty trestných činov neoprávneného prístupu do počítačového systému podľa § 247, neoprávnený zásah do počítačového systému podľa § 247a, neoprávnený zásah do počítačového údaja podľa § 247b, neoprávnené zachytávanie počítačových údajov podľa § 247c, výroba a držba prístupového zariadenia, hesla do počítačového systému alebo iných údajov podľa § 247d). Z hľadiska zhodnotenia súčasnej právnej úpravy v oblasti boja proti terorizmu je potrebné uviesť, že táto právna úprava zodpovedá historickým okolnostiam jej prijímania, t. j. reflektuje stav a vývoj aktuálny v čase prijímania. Tak ako je nezastaviteľný vývoj vo všetkých oblastiach ľudskej činnosti, je nevyhnutné, aby právna úprava vytvárajúca legálne rámce boja proti terorizmu reflektovala aktuálne vývojové trendy, a to najmä v oblasti preventívneho pôsobenia. Z tohto pohľadu možno súčasnú právnu úpravu vyhodnotiť ako nevyhovujúcu. Vo vzťahu k trestnoprávnej úprave vymedzujúcej skutkové podstaty trestných činov terorizmu (terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419 Trestného zákona, založenie, zosnovanie a podporovanie teroristickej skupiny podľa § 297 Trestného zákona) predkladateľ považuje túto úpravu za postačujúcu, nakoľko reflektuje široké spektrum protispoločenskej činnosti a foriem konaní, a to aj v dôsledku vymedzenia osobitného motívu podľa § 140 písm. e). Z hľadiska hroziacej trestnej sankcie patrí právna úprava Slovenskej republiky k najprísnejším v európskom priestore, nakoľko v prípade trestného činu terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme základná skutková podstata predpokladá uloženie trestu na dvadsať rokov až dvadsaťpäť rokov alebo trestu odňatia slobody na doživotie. Návrh zákona vychádza z premisy, že úspešnosť boja proti terorizmu je podmienená včasnou identifikáciou podozrivých aktivít a efektívnou a flexibilnou spoluprácou medzi bezpečnostnými zložkami v krajine, ako aj medzinárodnou spoluprácou spočívajúcou z veľkej časti v rýchlej výmene spravodajských informácií, čomu zodpovedajú zmeny v zákonoch upravujúcich pôsobnosť policajných zložiek a spravodajských služieb. Najdôležitejším nástrojom boja proti terorizmu a radikalizácii je však prevencia a s ňou súvisiace aktivity, do ktorých je potrebné zapojiť široké spektrum spoločnosti a inštitúcií. Represívna a sankčná zložka boja proti terorizmu však nepochybne napomáha napĺňať základný cieľ, ktorým je ochrana jednotlivca a spoločnosti, preto návrh zákona súčasne modifikuje niektoré ustanovenia trestných kódexov. Okrem vyššie uvedených zákonov sú návrhom zákona dotknuté aj ďalšie predpisy, a to zákony upravujúce výkon trestu odňatia slobody a výkon väzby s cieľom zabezpečiť výkon opatrení, ktorých cieľom je odhaľovanie teroristických hrozieb monitorovaním komunikácie odsúdených a obvinených osôb. Súčasne sa vykonáva úprava rozhodovania o väzbe v rámci úpravy európskeho zatýkacieho rozkazu. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky (de lege ferenda), ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi a súčasne je v súlade s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, nebude mať vplyvy na podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy ani vplyvy na životné prostredie a informatizáciu spoločnosti. Doložka zlučiteľnosti. (Poslanec Matovič priniesol rečníkovi nejaký materiál, na ktorý rečník potichu zareagoval, takže si ho poslanec zobral späť.) Doložka zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie. 1. Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky. 2. Názov právneho predpisu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 3. Problematika návrhu právneho predpisu: a) je upravená v práve Európskej únie - primárnom: čl. 3 ods. 2, čl. 42 a čl. 43 Zmluvy o Európskej únii; čl. 26 ods. 2, čl. 67, čl. 75, čl. 77, čl. 83 ods. 1 a čl. 87 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; - sekundárnom (prijatom pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva po 30. novembri 2009): 1. legislatívne akty, 2. nelegislatívne akty. - sekundárnom (prijatím pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - do 30. novembra 2009): nariadenie Rady (ES) č. 2580/2001 z 27. decembra 2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu, mimoriadne vydanie EÚ, kapitola 18, zväzok 1, v platnom znení; Rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV z 13. júna 2002 o boji proti terorizmu (uverejnené v ES L 164, 22. 6. 2002, mimoriadne vydanie uverejnené v EÚ, kapitola 19, zväzok 6, v platnom znení); Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (uverejnené v EÚ L 158, 30. 4. 2004, mimoriadne vydanie uverejnené v EÚ, kapitola 5, zväzok 5); Smernica Rady 2004/82/ES z 29. apríla 2004 o povinnosti dopravcov oznamovať údaje o cestujúcich (mimoriadne vydanie uverejnené v EÚ, kapitola 19, zväzok 7, a v EÚ L 261, 6. 8. 2004); Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (uverejnené v EÚ L 309, 25. 11. 2005); Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), uverejnené v EÚ L 105, 13. 4. 2006; Rámcové rozhodnutie Rady 2008/841/SVV z 24. októbra 2008 o boji proti organizovanému zločinu (uverejnené Úradný vestník EÚ L 300, 11. 11. 2008); Rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (Úradný vestník Európskej únie L 210, 6. 8. 2008); Rozhodnutie Rady 2008/617/SVV z 23. júna 2008 o zlepšení spolupráce medzi osobitnými zásahovými jednotkami členských štátov Európskej únie v krízových situáciách (Úradný vestník EÚ L 210, 6. 8. 2008); b) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. 4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii: a) lehota na prebratie smernice alebo lehota na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia - bezpredmetné; (Kýchnutie v sále.) Na zdravie. b) Lehota určená na predloženie návrhu právneho predpisu na rokovanie vlády podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov - bezpredmetné; c) informácia o konaní začatom proti Slovenskej republike o porušení podľa čl. 258 až 260 Zmluvy o fungovaní Európskej únie - konanie nebolo začaté; d) informácia o právnych predpisoch, v ktorých sú prebrané smernice už prebraté spolu s uvedením rozsahu tohto prebratia - bezpredmetné, návrhom zákona sa netransponujú žiadne smernice Európskej únie. 5. stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu alebo návrhu legislatívneho zámeru s právami Európskej únie - úplný; 6. gestor a spolupracujúce rezorty (podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu smerníc Európskej únie a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov a podľa návrhu na určenie zodpovednosti ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy za aplikáciu a prijatie opatrení na vnútroštátnej úrovni k nariadeniam a rozhodnutiam Európskej únie): ministerstvo spravodlivosti, Generálna prokuratúra Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, ministerstvo obrany. Doložka vybraných vplyvov. Základné údaje. 1. Názov materiálu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Predkladateľ a spolupredkladateľ: Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky. Charakter predkladaného materiálu: materiál legislatívnej povahy. Termín začiatku a ukončenia PPK: bezpredmetné. Predpokladaný termín roku predloženia na MPK: bezpredmetné. Predpokladaný termín predloženia na rokovanie vlády Slovenskej republiky: november 2015. 2. Definícia problému. - Tu nie je uvedené nič. Vláda ako problém, ktorý ide riešiť, neuvádza nič. 3. Ciele a výsledný stav: Účelom návrhu je vytvorenie zákonných predpokladov pre účinnejší boj proti terorizmu, a to zmenou zákonov upravujúcich trestnoprávnu zodpovednosť, pôsobnosť Policajného zboru a spravodajských služieb. 4. Dotknuté subjekty: štátne orgány, fyzické osoby, právnické osoby. 5. Alternatívne riešenia: Alternatívne riešenia neboli posudzované. 6. Vykonávacie predpisy: nie. 7. Transpozícia práva Európskej únie: národná právna úprava nejde nad rámec minimálnych požiadaviek EÚ. 8. Preskúmanie účelnosti: Preskúmanie účinnosti a účelnosti navrhovaného predpisu bude vykonávané priebežne po nadobudnutí účinnosti. 9. Vplyvy navrhovaného materiálu: Vplyvy na rozpočet verejnej správy - žiadne. Vplyvy na podnikateľské prostredie, z toho vplyvy na malé a stredné podnikanie - žiadne. Sociálne vplyvy - žiadne. Vplyvy na životné prostredie - žiadne. Vplyvy na informatizáciu - žiadne. 10. Poznámky: Materiál nezakladá vplyvy na sledované oblasti. 11. Kontakt na spracovateľa: Dr. Juraj Palúš, generálny riaditeľ sekcie legislatívy Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. 12. Zdroje: Bezpredmetné. 13. Stanovisko Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov z PPK: Bezpredmetné. Osobitná časť dôvodovej správy. K čl. I (Trestný zákon): K bodu 1: Navrhuje sa definičné vymedzenie pojmu "teroristické trestné činy", v zmysle ktorého sa za trestné činy terorizmu považujú tieto trestné činy: založenie, zosnovanie a podporovanie teroristickej skupiny podľa § 297, terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419, zločin spáchaný členom teroristickej skupiny (logicky sa vzťahuje aj na celú teroristickú skupinu) a zločin spáchaný z osobitného motívu podľa § 140 písm. e), t. j. spáchanie trestného činu v úmysle spáchať trestný čin terorizmu a niektorých foriem účasti na terorizme podľa § 419. Pojem "teroristické trestné činy" bude použiteľný na základe tohto vymedzenia aj v iných zákonoch. Napríklad Trestný poriadok, zákon o Policajnom zbore a tak ďalej. K bodu 2: Navrhuje sa zvýšenie dolnej hranice trestnej sadzby, a teda aj sprísnenie postihu pri trestnom čine založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny podľa § 297 z 8 na 10 rokov trestu odňatia slobody, čím sa tento trestný čin dostáva do kategórie obzvlášť závažných zločinov. K čl. II (Trestný poriadok): K bodu 1: Navrhuje sa úprava definície neopakovateľného úkonu, a to tak, že jeho obsah môže byť na inom zákone vymedzený inak. V tomto prípade je to navrhované znenie § 135 ods. 5. K bodu 2: Navrhuje sa upraviť možnosť, aby pri odhaľovaní, zisťovaní a usvedčovaní páchateľov trestných činov terorizmu mohla byť agentom aj iná osoba ako príslušník Policajného zboru ustanovená prokurátorom na návrh policajta alebo príslušníka Policajného zboru povereného ministrom vnútra Slovenskej republiky (rovnako ako v prípade korupcie). Pri trestných činoch terorizmu je odhaľovanie, zisťovanie, usvedčovanie páchateľa iným spôsobom dôkazmi podstatne sťažené, resp. účel trestného konania nemožno dosiahnuť inak. V špecifických prípadoch trestných činoch terorizmu je použitie agenta z externého prostredia veľmi ťažko realizovateľné až nemožné, preto sa navrhuje, aby agentom v týchto prípadoch mohla byť aj iná osoba ako príslušník Policajného zboru alebo príslušník polície iného štátu. K bodu 3: Navrhuje sa rozšírenie pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu a jeho všetky trestné činy terorizmu. Podľa platného znenia § 14 písm. i), j) a m) Trestného poriadku sa pôsobnosť Špecializovaného trestného súdu vzťahuje na trestný čin založenia, zosnovania a podporovania teroristickej skupiny, obzvlášť závažné zločiny spáchané teroristickou skupinou, ako aj na trestné činy súvisiace s týmito trestnými činmi, nevzťahuje sa však na samotný trestný čin terorizmu a niektorých foriem účasti na terorizme podľa § 419 Trestného zákona. K pojmu „teroristické trestné činy“ pozri navrhovaný § 140b Trestného zákona. Nakoľko od pôsobnosti Špecializované ho trestného súdu sa odvádza aj pôsobnosť Úradu špeciálnej prokuratúry (k tomu pozri § 55b zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov), navrhovanou zmenou dôjde súčasne k rozšíreniu pôsobnosti Úradu špeciálnej prokuratúry aj na trestné činy terorizmu. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na to, že platná právna úprava pôsobnosti okresných súdov v sídle kraja podľa § 16 ods. 1 písm. b) mení svoj význam v spojení s rozšírením pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu o trestné činy terorizmu. Do pôsobnosti okresného súdu v sídle krajského súdu patrí okrem iného aj konať a rozhodovať o skutkoch spáchaných teroristickou skupinou. Podľa navrhovanej právnej úpravy Špecializovaný trestný súd bude rozhodovať o skutkoch, ktoré sú zločinmi a ktoré spáchala teroristická skupina. Podľa § 16 ods. 5 Trestného poriadku „ustanovenia odsekov 1 až 4 sa nevzťahujú na trestné činy, ktoré patria do pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu. Špecializovaný trestný súd vykonáva konanie o trestných činoch patriacich do jeho pôsobnosti v prvom stupni“. Trestný poriadok teda už v súčasnosti rieši prípadnú kolíziu právnej úpravy pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu a okresných súdov v sídle kraja. Z uvedeného dôvodu však nie je potrebné meniť § 16 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku. Rozšírením pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu sa tak v dôsledku § 16 ods. 5 Trestného poriadku zužuje rozsah agendy okresných súdov v sídle kraja. K bodom 4 a 5: Vo vzťahu k trestným činom terorizmu sa navrhuje upraviť možnosť súdu rozhodnúť o vzatí obvineného do väzby aj bez splnenia dôvodov väzby upravených v § 71 ods. 1 písm. a) až c) Trestného poriadku. Súd pri rozhodovaní o väzbe obvineného z trestných činov terorizmu overí len základné podmienky väzby, t. j. či doteraz zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie, bol spáchaný, má znaky trestného činu a sú dôvody na podozrenie, že tento skutok spáchal obvinený. V bode 5 sa súčasne navrhuje doplnenie zákonných podmienok pre opätovné vzatie obvineného do väzby odkazom na väzbu podľa odseku 2. K bodu 6: Navrhuje sa určenie osobitnej lehoty pre rozhodnutie predsedu senátu alebo v prípravnom konaní sudcu pre prípravné konanie o vzatí do väzby obvineného pre trestné činy terorizmu, a to na 144 hodín. Ustanovenie nadväzuje na súčasne navrhovanú ústavnú zmenu. K bodu 7: Navrhuje sa rozšírenie aplikácie § 76a o predĺžení väzby aj na trestné činy terorizmu, následkom čoho v trestnom konaní o trestných činoch terorizmu, ktoré nebolo možné pre obťažnosť veci alebo z iných závažných dôvodov skončiť do uplynutia celkovej lehoty väzby v trestnom konaní a prepustením obvineného na slobodu hrozí, že bude zmarené alebo podstatne sťažené dosiahnutie účelu trestného konania, môže súd rozhodnúť o predĺžení celkovej lehoty väzby v trestnom konaní na nevyhnutnú dobu, a to aj opakovane. Celková lehota väzby v trestnom konaní spolu s jej predĺžením však nesmie presiahnuť šesťdesiat mesiacov. K bodu 8: Legislatívnotechnická úprava v súvislosti s bodmi 4 a 5, nakoľko je potrebná zmena väčšiny vnútorných odkazov, navrhuje sa nové znenie celého ustanovenia. K bodom 9 a 10: Navrhuje sa osobitný postup v súvislosti s možnosťami nahradenia väzby podľa § 80 a § 81 v prípade trestných činov terorizmu, a to viazaním na podmienku výnimočných okolností prípadu – rovnako ako u ostatných obzvlášť závažných zločinoch. K bodu 11: Rozširuje sa okruh rozhodnutí, kde podaná sťažnosť prokurátora má odkladný účinok, aj o sťažnosť proti rozhodnutiu o nevzatí obvineného z trestných činov terorizmu do väzby. Dúfam, že ste, pani spravodajkyňa, nezabudli bod 11, je vo vašom pozmeňováku, vyhodiť, lebo... (reakcia spravodajkyne) No, nezabudli. Tak je dobre. K bodom 12 a 13: Navrhuje sa určenie osobitnej maximálnej doby zadržania pri trestných činoch terorizmu, a to na 96 hodín. Ustanovenie nadväzuje na súčasne navrhovanú ústavnú zmenu. K bodu 14: Navrhuje sa určenie osobitnej lehoty pre rozhodnutie sudcu pre prípravné konanie o väzbe zadržanej osoby pre trestné činy terorizmu, a to na 144 hodín. Ustanovenie nadväzuje na súčasne navrhovanú ústavnú zmenu. K bodu 15: S ohľadom na špecifické okolnosti trestného konania o trestných činoch terorizmu sa navrhuje vylúčiť možnosť vykonania konfrontácie v trestnom konaní o trestných činoch terorizmu. K bodu 16: S ohľadom na špecifické okolnosti trestného konania o trestných činoch terorizmu sa navrhuje rozšírenie možnosti vypočutia svedka pomocou technických zariadení určených na prenos zvuku a obrazu aj vo vzťahu k trestným činom terorizmu. K bodu 17: Navrhuje sa ustanoviť zákonné podmienky, za splnenia ktorých môže byť výsluch svedka vykonaný orgánom činným v trestnom konaní (pre trestné činy terorizmu) považovaný za neopakovateľný úkon. Špecifiká vyšetrovania trestných činov terorizmu spočívajú najmä v množstve úkonov, ktoré je potrebné vykonať a ktoré už nie je možné v ďalšom konaní zopakovať, resp. je možné ich zopakovať iba s veľkými ťažkosťami (teda ide o úkony spravidla neopakovateľné). Takýmito úkonmi sú najmä výsluchy svedkov – cudzincov s bydliskom mimo Európskej únie, ktorí podľa zistených informácií môžu mať vedomosť o skutku a jeho páchateľovi alebo o skutočnosti