17. schôdza NR SR - 3.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-05-11
Poslanec: Smolíková, Eva (SNS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

94. Veľmi pekne ďakujem za slovo, pán predsedajúci,a zároveň ďakujem za ústretovosť. Vážený pán predkladateľ, vážený pán spravodajca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte aj mne, aby som zareagovala v mene predkladateľov takým trošku súhrnným pohľadom na danú problematiku. V skupine osôb so sluchovým postihnutím sa nachádzajú viaceré podskupiny, napríklad úplne nepočujúci, nedoslýchaví a tak ďalej. Avšak hneď na úvod chcem povedať, že nepočujúce deti potrebujú špecifické spôsoby vzdelávania v porovnaní s inými deťmi s poruchami sluchu, napríklad v porovnaní s nedoslýchavými, ktoré majú zvyšky sluchu a je možnosť vzdelávať ich rečou, teda orálnou cestou následne cez sluch, ale v rámci hluchoty je to iné, preto nie je dobré spájať tieto skupiny. Svetová zdravotnícka organizácia zaraďuje sluchové postihnutie na druhé miesto z hľadiska závažnosti postihnutia. Podľa Michala Oláha je na Slovensku 5 a ž 7 % populácie ľudí so sluchovým postihnutím, do ktorej patria nepočujúci prakticky s hluchotou, prípadne absolútnou, alebo aj takí, ktorých strata sluchu je taká vážna, že z rozličných dôvodov nie sú schopní vnímať sluchom a komunikovať rečou, nedoslýchaví, ohluchnutí a tak ďalej. Oficiálne štatistiky však neexistujú. Neoficiálne štatistiky uvádzajú, že 90 % detí so sluchovým postihnutím sa rodí v počujúcej rodine. Ďalej Oláh uvádza, že sluchové postihnutie vzniká následkom organickej alebo funkčnej poruchy v akejkoľvek časti sluchového analyzátora, sluchovej dráhy, sluchových kôrových centier, prípadne funkcionálne percepčných porúch. Beáta Žatková Krahulcová uvádza nasledovnú klasifikáciu sluchového postihnutia a delí: na ľahkú nedoslýchavosť, tam je sluchový prah v oblasti 41 až 50 dB, strednú nedoslýchavosť, kde je sluchový prah v oblasti 51 až 60 dB, ťažkú nedoslýchavosť, kde je sluchový prah v oblasti 61 až 70 dB, veľmi ťažká nedoslýchavosť, to je v oblasti 71 až 80 dB a praktická sluchota, sluchový prah, zvyšky sluchu sú len v oblasti nad 91 dB. Osoba takto postihnutá vlastne nie je schopná počuť zvuky ľudskej reči. Absolútna hluchota, pri osobe takto postihnutej vôbec nereaguje na sluchové podnety, vyskytuje sa v priemere v dvoch percentách populácie ľudí so sluchovým postihnutím. Nepočujúci majú najväčší a hlavný problém v spôsobe vzdelávania, pretože nepočujú hovorenú reč a od útleho detstva potrebujú špecifický prístup vo vzdelávaní. Na rozdiel od počujúcich rovesníkov alebo aj inak zdravotne postihnutých, prípadne na rozdiel od rovesníkov s poruchou sluchu, ktorí však komunikujú orálne a percepuujú sluchom, títo sa môžu vzdelávať rečou, následne všetko ide cez sluch do mozgu, a práve tento proces podporuje normálny osobnostný vývoj dieťaťa. Avšak nepočujúce deti nemajú umožnené používať túto dráhu do mozgu, to jest sluchovú cestu do mozgu. A to je hlavná brzda osobnostného vývoja. Preto je osvedčené vzdelávať nepočujúce deti prostredníctvom zraku a následne využiť túto vnemovú dráhu, ktorá vedie do mozgu. Takto sa môže rovnocenne rozvíjať osobnostný vývoj nepočujúcich detí ako u ostatných rovesníkov. To, čo zabezpečuje vizuálnu komunikáciu, je slovenský posunkový jazyk. V aplikačnej praxi existuje veľa problémov, napríklad mnohí pedagógovia neovládajú slovenský posunkový jazyk a vždy túto metódu vynechávajú alebo ju vynechávajú čiastočne, a práve preto narúšajú hladký priebeh vzdelávania, pretože nepočujúce deti nedostávajú informácie v im zrozumiteľnej forme, nedostanú informáciu vo svojom jazykovom kóde. Potom majú problém vo všetkom, napríklad rozvíjať hovorenú reč, v intelektuálnom a emocionálnom raste, nerozumejú, čo hovoria rodičia. Preto je problém dobehnúť ostatných rovesníkov a začínajú nám zaostávať. Na základe nerozvinutého jazykového myslenia nebudú schopní čítať s porozumením, majú problém komunikácie v úradnom styku, kedy nerozumejú tlačivám, lebo si to nevedia prečítať tak, aby im porozumeli. Problémy majú s gramatikou v slovenskom jazyku, pretože majú slabú slovnú zásobu, lebo vôbec nepočujú, čo sa deje okolo nich a nemôžu sa dozvedieť rôzne nové slová, ktoré hovoria rodičia, počujúci rovesníci, čo je v televízii, na ihrisku alebo na krúžkoch. No a majú problém s hovorenou rečou. Takto vzniká skupina sociálne znevýhodnených osôb, ktoré budú odkázané na pomoc druhých, čo nie je vhodné ani pre štát. Je potrebné podporiť rozvoj a podmienky v súvislosti so slovenským posunkovým jazykom. Nie je dobré však spájať všetky skupiny osôb so sluchovým postihnutím v rámci vzdelávania, pretože nepočujúce deti potrebujú špecifický prístup vo vzdelávaní, potrebujú komunikovať v ich primárnom jazyku a je potrebné zamerať sa na podporu nepočujúcich detí, ktoré toto potrebujú, teda v slovenskom posunkovom jazyku, aby sa mohli zdravo rozvíjať ako osobnosti plnohodnotné, ako ich počujúci rovesníci. Je to špecifický prístup a je potrebné im pre to zabezpečiť všetky podmienky a začať sa tomu venovať pri zmenách legislatívy, čo teda, chvála Pánu Bohu, sme aj niečo začali. Prvým krokom je zmena novelizácie a teda zákona o posunkovej reči nepočujúcich osôb, kde môžme pochopiť presnú definíciu posunkovej komunikácie, pretože prax dokazuje, že keď niekto ukazuje, tak už to znamená, že ovláda posunkový jazyk, no väčšinou je to posunkovaná slovenčina. Musí však ovládať slovenský posunkový jazyk, pretože je to veľký rozdiel od posunkovanej slovenčiny. Viac vysvetlenia je teda uvedené v našej novelizácii. A aby sme to všetci správne pochopili, že nepočujúce deti sa potrebujú vzdelávať v slovenskom posunkovom jazyku. Zároveň je upravená terminológia okolo posunkového jazyka. Je uvedená tam potreba zabezpečiť materiály v slovenskom posunkovom jazyku a ďalej prináša základné zmeny, ktoré ovplyvňujú súvisiace oblasti so vzdelávaním, ale aj iné oblasti, a preto bude potrebné sa pozrieť a aktualizovať aj iné zákony, nielen školský, ale aj ďalšie vyhlášky a podobne. Bez takejto kompletnej zmeny nenastane úplná zmena, ktorá by pomohla deťom a osobám takto postihnutým. Preto ešte raz všetkých vás úctivo prosím a žiadam o podporu návrhu tohto zákona, ktorý vám predkladáme. Ďakujem pekne.