15. schôdza NR SR - 10.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2024-06-26
Poslanec: Čaučík, Marián (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

4. Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia, vo vzťahu k odôvodneniu vráteného zákona o ochrane prírody pani prezidentkou musíme povedať, že s jej dôvodmi musíme len súhlasiť. Potrebujeme si uvedomiť fakt, že aj pani prezidentka poukázala na jednu zásadnú vec, jedno zásadné posolstvo. Tento zákon v znení, ako bol schválený, prírode nepomôže. Práve naopak, aj my sme presvedčení, že tento zákon, tak ako ste ho schválili, prírode len uškodí. A na druhej je dôvodná obava, že pomôže jedinej skupine, a to developerom. Preto si musíme znova položiť otázku, či chceme takýto zákon, ktorý nikto nechce. Ani odborné profesné združenia, samosprávy, zástupcovia samospráv, vyjadrili sa proti nemu zástupcovia mimovládneho sektora, explicitne sa postavilo proti tomuto zákonu združenie miest a obcí a v podstate okrem vlády sa tohto zákona nikto nezastal. Preto rád opätovne zdôrazním, že zásadným mementom pre túto vládu je, že aj sama hlava štátu takýto zákon nevedela podporiť a vrátila ho s odkazom, aby nebol schválený ako celok. Nie časť, dve časti, alebo nejaké ustanovenia, ale ako celok. O to väčší apel týmto vrátením urobila, aby sme my poslanci pochopili vážnosť tejto situácie, že skutočne ide o prírodu, o to bohatstvo a dedičstvo, ktoré máme zachovať aj ďalším generáciám. Mne osobne je ľúto, že pravdepodobne bude veto prezidentky prelomené a následne aplikačná prax len ukáže aj hodnotu tejto chvíle. Chvíle, kedy je možné zlý stav, ktorý nastane, zvrátiť. Preto si aj ja dovoľujem apelovať na poslancov vládnej koalície, poďme ešte raz s rozumom sa vrátiť späť. My sme túto problematiku riešili s odbornou verejnosťou, s jednotlivými odborníkmi v danej oblasti, ktorí nám pomohli pripraviť zmenu a úpravu vládneho zákona. Predovšetkým sme apelovali na ponechanie pôvodnej právnej úpravy pre intravilány obcí, oráčinovú krajinu, brehové porasty a iné líniové a pásové drevinové porasty, keďže tieto v krajine plnia aj dôležité funkcie biokoridorov. Vo vymenovaných prípadoch totiž drevinové porasty tvoria kľúčovú zložku zelenej infraštruktúry krajiny, ktorá spoločnosti poskytuje dôležité ekosystémové služby ako je napríklad regulácia miestnej klímy, zadržiavanie vody, ochrana pôdy pred eróziou, podpora biogeochemických cyklov vrátane sekvestrácie uhlíka, čistenie a ozdravovanie ovzdušia, vytváranie biotopov pre rastliny, huby a živočíchy, vrátane početných ohrozených a chránených druhov. Treba vedieť, že náš svet v súčasnosti čelí dramatickému úbytku biodiverzity a Európska únia ani Slovensko nie sú výnimkou. V EÚ prudko klesajú napríklad populácie hniezdiaceho vtáctva. Od roku 1980 ide o úbytok až 560 až 620 mil. vtákov, vrátane kedysi bežných druhov. Najväčší pokles je práve v poľnohospodárskej krajine v dôsledku úbytku prírodných biotopov, vysokej chemizácie a intenzifikácie agrotechnických postupov. Iba od roku 2000 sa počty bežných druhov vtákov viazaných na tejto typ krajiny znížili o 24 %. Významne klesajú aj populácie opeľovačov vrátane blanokrídleho hmyzu a motýľov. Ponechanie pôvodného znenia novely by plošným uvoľnením podmienok výrubov drevín vysoko pravdepodobne viedlo k výraznému oslabeniu zelenej infraštruktúry v nelesnej krajine a tým k strate významných ekosystémových služieb, od ktorých závisí existencia a prosperita spoločnosti. Navyše na mnohých miestach, predovšetkým v intenzívne využívanej poľnohospodárskej krajine južného Slovenska, nelesná drevinová vegetácia už teraz výrazne chýba. V zastavanom území obcí zelená infraštruktúra oživuje prostredie a svojimi ekosystémovými službami priaznivo ovplyvňuje zdravie a kvalitu života ľudí najmä reguláciou miestnej klímy, zadržiavaním vody, čistením a ozdravovaním ovzdušia, ochranou pred hlukom, ochranou pôdy pred vodnou eróziou a celkovým skrášľovaním a spríjemňovaním prostredia. Drevinové porasty na ornej pôde sú základom ekologickej, resp. zelenej infraštruktúry, ktorá je kľúčová pre vytváranie a udržanie podmienok pre život v krajine a tým aj pre poľnohospodársku produkciu, pretože vyvažujú ekologicky labilné oráčinové ekosystémy a sú tiež základom pre zníženie aplikácie agrochemikálií a biologický boj proti poľnohospodárskym škodcom. Brehové porasty a iné líniové a pásové drevinové porasty sú významnými biokoridormi. Udržiavajú ekologickú konektivitu, prepojenie biotopov v krajine, čím zabraňujú izolácii populácii voľne žijúcich druhov v dôsledku fragmentácie prírodných a poloprírodných biotopov. Tieto porasty sú tiež významnými útočišťami ohrozených a chránených druhov organizmov, spevňujú aj brehy vodných tokov a v značnej miere chránia povrchové vody pred znečisťovaním a tým aj sladkovodné organizmy pred nebezpečnými toxickými látkami. Pre zabezpečovanie ekologickej konektivity v krajine a pre udržanie jej ekologickej stability, ekologickej odolnosti krajiny voči jej najrôznejším narušeniam sú veľmi dôležité aj prvky územných systémov ekologickej stability, tzv. ÚSES, osobitne ich ekologická kostra, ktorú tvoria biocentrá, biokoridory, genofondové plochy a interakčné prvky. Keďže regionálne a miestne ÚSES nie sú vždy verejne dostupné, nezaradili sme ich ani do pozmeňovacieho návrhu, aby sme poľnohospodárom nesťažili postupy pri odstraňovaní náletu na trvalých trávnych plochách. Odporúčame však, aby tam, kde sú ÚSES-y dostupné, boli brané do úvahy. Napokon vytváranie a udržanie ÚSES je aj podľa zákona 543 verejným záujmom. Zhrnuté – zelenú infraštruktúru v nelesnej krajine potrebujeme posilňovať a chrániť ju tiež ako základný biologicko-ekologický nástroj adaptácie krajiny na súčasné globálne výzvy, predovšetkým zmenu klímy, úbytok biodiverzity, znečisťovanie prostredia širokým spektrom znečisťujúcich látok, vyčerpávanie vodných zdrojov, zmeny využívania krajiny vrátane fragmentácie biotopov a ďalšie. Napokon k tomu Slovenskú republiku zaväzujú aj medzinárodné dohovory na ochranu biodiverzity, najmä dohovor o biodiverzite, naň nadväzujúca stratégia Európskej únie v oblasti biodiverzity do roku 2030, aj viaceré domáce stratégie a koncepcie, ktoré zdôrazňujú zachovanie, posilnenie a obnovu integrity a tým aj ekologickej odolnosti ekosystémov a zvýšenie rozlohy prírodných ekosystémov. Z týchto dôvodov je vo vymenovaných prípadoch potrebné ponechať pôvodné ustanovenie, ktoré umožňuje výrub drevín s obvodom kmeňa do 40 cm meraným vo výške 130 cm nad zemou a súvislé krovité porasty s výmerou do 20 metrov štvorcových. Ide o pôvodné v novele navrhované ustanovenie, ktorého cieľom je pomôcť poľnohospodárom odbúrať doterajšiu byrokraciu pri odstraňovaní náletu na poľnohospodárskych pozemkoch. V podstatnej miere ide o nálet na trvalých trávnatých porastoch, kde sa znížila intenzita ich využívania. Okrem toho, že toto opatrenie pomôže poľnohospodárom, môže pomôcť aj pri obnove významných nelesných biotopov, ako sú v tomto prípade predovšetkým druhovo pestré lúky a pasienky. Túto pomoc pre poľnohospodárov z vašej strany vítame, avšak zdôrazňujeme, že je namieste iba na zarastených trvalých trávnych porastoch evidovaných v katastri nehnuteľností a mimo zastaveného územia obce. Vo všetkých ostatných prípadoch je uľahčenie výrubu drevín v nelesnej krajine vysoko nežiaduce. Z tohto dôvodu považujeme za dôležité v predmetnej novele explicitne stanoviť, že uvoľnenie pravidiel pre výruby drevín sa týka iba trvalých trávnych porastov. V novele navrhovanej ministerstvom životného prostredia sa odporúčalo vypustiť bod, podľa ktorého pôvodné znenie znamená menej striktné podmienky pre výruby drevín v záhradách a v záhradkárskych osadách. Tu je pôvodné znenie: „Na stromy s obvodom kmeňa do 80 cm, ak rastú v záhradách a záhradkárskych osadách, okrem stromov rastúcich na pozemkoch, ktoré sú územným plánom obce určené na zastavenie." V zmysle spomínanej novely ministerstva životného prostredia bolo vypustenie tohto bodu logické, avšak v prípade, ak prijmeme návrh, že výrazné uvoľnenie výrubov drevín v nelesnej krajine sa má týkať iba trvalých trávnych porastov, potom má ponechanie pôvodného znenia bodu c) význam, pretože uľahčuje život drobných poľnohospodárov v záhradách a v záhradkárskych osadách. V pôvodnom znení textu podľa § 47 ods. 5 sa uvádzala aj skupina stromov, ktorá podobne ako solitérny strom môže v nelesnej krajine predstavovať významný interakčný prvok územného systému ekologickej stability. Predpokladáme, že táto skupina drevín vypadla z novely iba nedopatrením. Skupina stromov a remíza nie je totiž vždy to isté, pretože remízu môžu tvoriť ostrovčeky rôzne malých stromov a krov, často ju však môžu vytvárať iba kroviny. Čo som uviedol, to sú len niektoré príklady toho, ako sme chceli zmeniť vládny zákon do miery, v ktorej by sme ho boli ochotní podporiť. Avšak znova raz zvíťazila politika nad zdravým sedliackym rozumom, zvíťazili lobistické záujmy a celkovo, ako som spomenul na začiatku, tento zákon nepomôže prírode, naopak, nášmu životnému prostrediu poškodí. Aj preto nemôžem a nemôžeme opätovne zahlasovať za tento klub, za tento zákon v našom klube a verím, že takto učiní celé plénum Národnej rady. Pri zákone vrátenom prezidentkou nemáme možnosť už upravovať jednotlivé ustanovenia, môžme sa vyjadriť len k celku, veto prelomiť, alebo nie. Tento zákon, poviem ešte raz, prináša veci, ktoré sú hodné podpory. Mohli sme ho vylepšiť tak, aby sme mali široký konsenzus za jeho podporu. Za KDH sme v druhom čítaní predložili pozmeňujúci návrh, ktorý podporila celá opozícia. Stále môžme ten zákon vylepšiť, stále to môžme urobiť, ak sa koalícia rozhodne neprelomiť veto pani prezidentky. Môžeme zákon opraviť v normálnom legislatívnom procese na jeseň. Výruby sa budú tak či tak realizovať až po vegetačnom období, čas nás teda netlačí. Prosím preto pána ministra, koaličných kolegov a kolegyne o zváženie takejto možnosti. Je to dôležité aj pre upokojenie spoločnosti a budovanie dôvery ľudí v politikov. Dali by ste tým signál, že vám v politike záleží aj na hlasoch odborníkov a na spolupráci pre spoločné dobro. Ďakujem za pozornosť.