90. schôdza NR SR - 10.deň - B. popoludní
Dátum: 2023-05-17
Poslanec: Svrček, Miloš (SME RODINA)
Druh vystúpenia: Vystúpenie

80. Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Návrh adresuje legislatívne vákuum, týkajúce sa zodpovednosti vlády za koordináciu a tvorbu štátnej politiky v oblasti ochrany osobných údajov alebo osobných údajov a zároveň navrhuje, aby túto oblasť v budúcnosti zastrešoval Úrad vlády Slovenskej republiky. Problematiku ochrany osobných údajov vrátane koordinácie a tvorby štátnej politiky zastrešoval v minulosti Úrad na ochranu osobných údajov, napriek tomu, že mu takáto kompetencia nevyplývala ani zo zákona o ochrane osobných údajov, ani zo žiadneho iného právneho predpisu, čiže ich zákon 18/2018 neriešil túto problematiku. Táto prax dokonca nebola v súlade ani s právom Európskej únie, keďže aj v zmysle článku 51 a nasledovného nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 27. apríla 2016, konkrétne je to 679/2016 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica o ochrane údajov, ďalej len GDPR, má byť úrad nezávislým dozorným orgánom, čo sa vylučuje s aktívnou tvorbou štátnej politiky v tejto oblasti, ktorá by mala byť najmä úlohou exekutívy. Článok 52 GDPR explicitne stanovuje, že úrad by mal konať pri plnení svojich úloh a výkone svojich právomocí úplne nezávisle. Členovia úradu nesmú byť pri plnení svojich úloh a výkone svojich právomocí podľa GDPR pod vonkajším vplyvom, či už priamym, alebo nepriamym a nesmú od nikoho požadovať ani prijímať pokyny a musia sa zdržať akéhokoľvek konania, ktoré je nezlučiteľné s ich povinnosťami. Rozdelenie tvorby štátnej politiky a kontrolných úloh dozorných orgánov je zrejmé aj z pracovných postupov v rámci Európskej únie, kde sa úrad vyjadruje k európskym právnym aktom prostredníctvom koordinačného orgánu nezávislých dozorných orgánov členských štátov, to EDPB - Európskeho výboru pre ochranu osobných údajov, ktorých návrhom vydáva spoločné stanovisko, ktorého primárnym cieľom je dôkladná ochrana osobných údajov. Okrem toho sa k návrhom európskych právnych aktov vyjadrujú aj zástupcovia členských štátov, ktorí sú zodpovední za tvorbu štátnych politík v oblasti ochrany osobných údajov na vnútroštátnej úrovni, najčastejšie prostredníctvom zástupcov exekutívy. Na rozdiel od dozorných orgánov môžu zástupcovia exekutívy lepšie zohľadniť aj iné národné priority, ako je napríklad efektívne trestné konanie. Národným záujmom totiž nemusí byť iba ochrana osobných údajov, ale aj ochrana iných základných práv, ako sú napríklad právo na život, právo na nedotknutiteľnosť osoby, slobody prejavu a právom na informácie, vlastnícke právo alebo právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces, ktoré nemohli byť efektívne chránené, ak by sa právo na ochranu súkromia neprimerane vyzdvihovalo nad úroveň iných základných práv. Úrad nemôže pri tvorbe štátnej politiky dostatočne zohľadniť tieto iné národné záujmy, nakoľko musí vystupovať konzistentne zo stanoviskami EDPB, ktorého primárnym cieľom je ochrana osobných údajov. Keďže v zmysle čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky môžu štátne orgány konať iba na základe ústavy v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon, úrad by nemal ani podľa platnej právnej úpravy Slovenskej republiky zasahovať do tvorby štátnej politiky v oblasti ochrany osobných údajov. Mal by sa nanajvýš vyjadrovať k návrhom zákonov a k návrhom ostatným všeobecne záväzných právnych predpisov, v ktorých sa upravuje spracovanie osobných údajov, resp. poskytovať pre exekutívu konzultácie v oblasti ochrany osobných údajov, ako mu to vyplýva napríklad aj zo zákona o ochrane osobných údajov, resp. z GDPR. Práve vzhľadom na túto skutočnosť tohto citovaného ustanovenia Ústavy Slovenskej republiky, je ešte potrebné povedať, že čl. 2 ods. 2 ústavy zaväzuje rovnako aj ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy a kompetenčný zákon, ani iný právny predpis nedáva právomoc tvoriť štátnu politiku v oblasti ochrany osobných údajov žiadnemu ústrednému orgánu štátnej správy. A práve z toho dôvodu navrhujem tento problém vyriešiť udelením tejto právomoci úradu vlády. Takže to je dôvodom predloženia tejto právnej úpravy, aby sa tu celý tento proces a postavenie úradu na ochranu osobných údajov ako aj presne špecifikovaného úradu vlády, ktorý je v tomto návrhu, stanovil aj podľa legislatívy, ktorú navrhujem z toho dôvodu aj žiadam o podporu tohto návrhu do druhého čítania. Ďakujem pekne.