58. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2015-11-13
Poslanec: Susko, Boris (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

162. Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, na úvod by som rád upriamil vašu pozornosť, alebo teda povedal jednu vec, ktorá sa udiala tento týždeň v súvislosti s týmto zákonom, a to, že pán predseda parlamentu spolu s Úradom pre verejné obstarávanie, s pani predsedníčkou a s pánom podpredsedom, zorganizovali stretnutie k tomuto zákonu, na ktoré boli pozvaní všetci poslanci Národnej rade. Žiaľ, musím konštatovať, že z opozičných poslancov sa tohto stretnutia nezúčastnil ani jeden jediný poslanec, čo ma veľmi mrzí. Pretože už v prvom čítaní viacero poslancov kritizovalo tento návrh a toto stretnutie mohlo byť naozaj priestorom na odbornú diskusiu, z ktorej mohli vzniknúť aj nejaké pozmeňujúce návrhy, ktoré potom mohli v pléne odznieť. Takže ma to mrzí a v tejto súvislosti teda aj by som chcel ďalej poukázať na niektoré hlavné prínosy prijatia nového zákona o verejnom obstarávaní vzhľadom na to, že pán poslanec Zajac mal veľmi dlhý prejav v tom, že čo dnes ako funguje verejné obstarávanie, resp. ako nefunguje, ale z hľadiska tohto návrhu, o ktorom tu teraz rokujeme, sa venoval len jednej jedinej veci, a to je otázka subdodávateľov. Takže ja by som chcel vašu pozornosť upriamiť na ďalšie hlavné prínosy prijatia nového zákona o verejnom obstarávaní, ktoré zásadným spôsobom menia a zefektívňujú, optimalizujú a precizujú túto právnu úpravu vo vzťahu k nakladaniu s verejnými financiami v oblasti verejného obstarávania. Samozrejme, prvou primárnou potrebou prijatia tohto návrhu bola transpozícia novej smernice v oblasti verejného obstarávania do vnútroštátneho právneho poriadku s cieľom teda zabezpečiť najmä tie ciele, ktoré sledujú tieto smernice, aj s cieľom riadneho čerpania eurofondov, ktoré predstavujú základný, by som povedal, pilier ekonomického rozvoja Slovenskej republiky. Okrem toho ďalším dôvodom je, samozrejme, aj nevyhnutnosť optimalizovania a precizovania legislatívny, resp. tohto platného stavu, ktorý tu je, alebo platnej právnej úpravy, ktorá, ako tu už bolo dnes povedané, bola 26-krát doposiaľ novelizovaná, čo v určitých oblastiach spôsobovalo určité interpretačné problémy, resp. právnu neistotu. Čiže tieto prínosy alebo tento cieľ bol alebo je zabezpečený týmto novým návrhom zákona a jeho základnými prínosmi sú v prvom rade zrýchlenie a zefektívnenie a určitá debyrokratizácia procesu verejného obstarávania, ktorá spočíva v tom, že sa zavádza plná elektronizácia postupov verejného obstarávania, resp. jednotlivých fáz zadávania zákaziek, čím by mali byť tieto výdavky transparentnejšie, mala by sa zabezpečiť optimalizácia, efektivita, integrita s podmienkami trhu, a toto používanie týchto elektronických nástrojov má celý rad výhod, ktorými sú najmä významné úspory pre všetky strany, zjednodušené a skrátené procesy, zníženie byrokracie, administratívneho zaťaženia, zvýšenie transparentnosti, podpora a zväčšenie inovácií a nové obchodné príležitosti zlepšením prístupu podnikov vrátane, a čo je najdôležitejšie, malých a stredných podnikov na trh verejného obstarávania. Ďalej to zrýchlenie a zefektívnenie spočíva aj v prioritizácii alebo priorizácii zohľadňovania kvalitatívnych prvkov predmetu zákazky a nákladov životného cyklu predmetu zákazky, čo je zdôraznené najmä v rámci úpravy kritérií na vyhodnotenie ponúk. Toto je určitý zásadný prelom, nakoľko problémom aplikačnej praxe vo verejnom obstarávaní bolo doteraz alebo je doteraz využívanie jediného hodnotiaceho kritéria, a to je najnižšia cena. Čo v konečnom dôsledku v niektorých prípadoch spôsobuje ekonomicky nevýhodné nákupy, ktoré nezohľadňujú kvalitatívne prvky hodnotenia. Samozrejme, v určitých druhoch tovarov a služieb toto doterajšie najbežnejšie používané kritérium najnižšej ceny je stále vhodným parametrom, ale nie, nie vždy. Ďalej sa zavádzajú nástroje umožňujúce skrátenie dĺžky trvania procesu verejného obstarávania postupom užšej súťaže, v ktorej je určenie lehoty na predkladanie ponúk dohodou medzi verejným obstarávateľom a záujemcami, zavádzajú sa minimálne lehoty na predkladanie ponúk a žiadostí o účasť kopírujúce minimálne časové penzum vyžadované smernicami, pričom teda vnútroštátna právna úprava nevyžaduje dlhšie lehoty, ako stanovujú samotné smernice, skracuje sa lehota na výkon kontroly, zjednodušuje sa overovanie dokladov zahraničných uchádzačov prostredníctvom elektronickej databázy dokladov vedenej Európskou komisiou. Ďalej zavádza sa jednotná forma čestného vyhlásenia platného pre celú Európsku úniu vo forme určitého štandardizovaného formulára, ktoré je možné opätovne využívať vo viacerých verejných obstarávaniach. Ďalej sa znižuje administratívna záťaž pre podnikateľov pri preukazovaní splnenia podmienok účasti prostredníctvom vyhlásenia o aktuálnosti a platnosti už predložených dokladov. Ďalej, čo je tiež nóvum, je, umožňujú sa konzultácie medzi verejným obstarávateľom a hospodárskymi subjektami v prípravnej fáze verejného obstarávania, ktoré majú slúžiť na prípravu kvalitných podkladov k verejnému obstarávaniu so zohľadnením prvkov transparentnosti. Čiže vytvára sa určitý priestor pri definovaní najmä technických požiadaviek na predmet zákazky, na ktorých samotný obstarávateľ nemusí disponovať takými internými odbornými kapacitami, aby vedel tieto podmienky nadefinovať. No a z hľadiska zrýchlenia a zefektívnenia tohto procesu sa zjednodušuje režim v prípade objektívnej potreby uzavretia dodatku na doplňujúce stavebné práce, tovary a služby bez potreby uplatnenia formálneho postupu verejného obstarávania, čím odpadla povinnosť uplatnenia priameho rokovacieho konania. Ďalším prínosom je transparentnosť a boj proti korupcii, čo vychádza aj z novej smernice, kde sa zabraňuje účasti vo verejnom obstarávaní tzv. schránkových firmám. Ďalej sa zjednocujú procesné postupy v rámci výkonu dohľadu. Zavádza sa jednotný výstup v jednotlivých konaniach vo forme rozhodnutia. Zavádza sa dvojinštančnosť konania a možnosť súdneho preskúmania, v dôsledku čoho sa zvyšuje právna ochrana účastníkov týchto konaní. Zavádza sa inštitút konfliktu záujmov, ktorý má slúžiť verejnému obstarávateľovi na spoľahlivú identifikáciu, odstránenie, zistenie čistoty a transparentnosti procesu verejného obstarávania. Ďalej sa rozširujú možnosti vylúčenia uchádzača za ovplyvnenie procesu verejného obstarávania alebo v prípade identifikovania protichodných záujmov, resp. kolízneho konania alebo správania. A upresňuje sa definícia koncesie s dôrazom na prenos rizika na koncesionára, čím sa jasne stanovuje rozdiel medzi koncesiou a zákazkou. Ďalej v oblasti podpory čerpania eurofondov sa zavádza možnosť kontroly ex ante alebo posúdenia nadlimitných zákaziek spolufinancovaných z fondov Európskej únie ex ante, teda vopred. Zavádza sa povinná kontrola úradu všetkých nadlimitných eurofondových zákaziek, čiže žiadna zmluva nemôže byť v prípade nadlimitnej eurofondovej zákazky podpísaná bez predchádzajúcej kontroly zo strany úradu. A zjednocujú sa procesné postupy v rámci výkonu dohľadu, o ktorých som už pred chvíľkou hovoril. Z hľadiska podnikateľského prostredia alebo dopadu na podnikateľské prostredie odporúča sa delenie zákazky na jednotlivé časti. Teda uzavretie viacerých zmlúv, čím sa sleduje podpora práve malých a stredných podnikateľov a regionálnych dodávateľov, teda aby sa nevypisovali tie zákazky na dodanie povedzme kancelárskych potrieb en bloc, ale aby sa to rozdelilo na jednotlivé menšie zákazky, a tým sa zabezpečila účasť širšej verejnosti odbornej z hľadiska dodávateľov, najmä malých a stredných podnikateľov. Vytvára sa legislatívny priestor na to, aby si verejní obstarávatelia v súťažných podkladoch upravili mechanizmus priamych platieb subdodávateľom. To už hovoril môj predrečník pán poslanec Zajac, aj keď to kritizoval z hľadiska toho, že nie je možné sa dopátrať až k tým posledným subdodávateľom. Len treba si uvedomiť, že pri zákazkách, najmä v stavebnom sektore, môže byť tých subdodávateľov aj niekoľko tisíc, a tým pádom to stráca akýkoľvek, akýkoľvek efekt a zmysel aj takéto zverejňovanie a nebude to mať žiaden, žiaden relevantný dopad. Ďalej zvyšuje sa miera hospodárskej súťaže a prístup malých a stredných podnikateľov k verejnému obstarávaniu najmä tým, že sa znižuje výška zábezpeky a kaucie. Ďalej zavádza sa možnosť predkladania ponúk vo forme elektronických katalógov. Zavádza sa nový postup zadávania zákazky - inovatívne partnerstvo, posilňuje sa používanie sociálnych a environmentálnych aspektov vo verejnom obstarávaní, ktoré možno uplatňovať viacerými prístupmi. No a nakoniec sa do tohto nového návrhu zákona prenášajú poznatky z aplikačnej praxe, kde sa posilňuje možnosť verejného obstarávateľa preukázať porušenie profesijných povinností, napríklad porušenie stavovských predpisov a podobne, sprísňuje sa plnenie odvodových povinností zo strany uchádzačov, zavádza sa možnosť spoločnej zodpovednosti uchádzača o tretie osoby, prostredníctvom ktorej je možné preukázať splnenie podmienok účasti, čím sa zabráni obchodovaniu s referenciami, čo je podľa mňa veľmi dôležité. Upravuje sa nová koncepcia správneho trestania a ďalšie, ďalšie prínosy, ktoré tento zákon má. A myslím si, že z hľadiska času, keďže rokujeme dnes do štvrtej, na takú prezentáciu alebo obraz, čo tento nový zákon prináša, to stačí. A myslím si, že to nie je len tá otázka, čo tu prezentoval pán Zajac, ale že to je mnoho pozitívnych kvalitatívnych parametrov, ktoré majú najmä slúžiť k tomu, aby sa zefektívnilo a skvalitnilo verejné obstarávanie, a najmä stransparentnilo, a že to prinesie aj prehľad a poriadok do nakladania s verejnými financiami v oblasti verejného obstarávania. Takže toľko z mojej strany, ďakujem za slovo, skončil som, pán predseda.