9. schôdza NR SR - 5.deň - B. popoludní
Dátum: 2024-02-07
Poslanec: Bihariová, Irena (PS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

2. Ďakujem pekne za slovo. Dobrý deň, pán predsedajúci, pán minister. ešte raz pozdravujem milé poslanecké plénum. Budem sa snažiť byť už pomerne kratšia než som teda pôvodne mala nachystané a budem naozaj už teda prechádzať niektoré časti iba, iba v tézach a verím, že, že budem napriek tomu zrozumiteľná. Rada by som sa dotkla, tak ako som povedala, viac toho, čo sa o navrhovanej reforme hovorilo ako nejaký argumentárium, ktoré má zlegitimizovať jej dôvod, opodstatnenosť a znenie, v akom je predložená, pretože tých rozpráv a debát o tom, ako sa kde čo dotkne, posun sadzby to myslím, že bolo, dosť na to, aby sme pochopili pointu. Častokrát teda v rámci toho, toho takého obhajovačného naratívu napríklad zaznievalo, že tak ako je novela pripravená, nám pomôže, a myslím, že to zaznelo aj od pána ministra Suska, ukázať, ako je ochrana života a zdravia dôležitejšia, a teda má byť trestaná prísnejšie než povedzme, povedzme majetkové práva. Ja si dovolím na, v rámci tejto témy prerozprávať takú príhodu s pánom Hodásom, štátnym tajomníkom ministerstva spravodlivosti, ktorú sme absolvovali v rámci diskusie na brannobezpečnostnom výbore, kde som sa ho teda položila, kde som mu položila otázku, že či sa zhodneme na tom, že je ochrana života a zdravia hodnotne spojená, naozaj prednejšia a štát ju má, má tieto hodnoty chrániť citeľnejšími sankciami. Tak pán štátny tajomník so mnou súhlasil. Spýtala som sa ho, že či sa vieme zhodnúť aj v tom teda, že áno, ujma na ekonomických a majetkových právach je niečo, čo, povedzme, ľudovo zabolí menej a preto by sme zniesli trestanie tejto ujmy menej prísnejšími sankciami. Aj v tomto bode sme sa zhodli. A vtedy som sa vlastne spýtala viac-menej rečnícky, že tak potom prečo tvrdíme, že trest ekonomickej povahy, teda ten peňažný trest, je dnes preferovanejší a bude aj účinnejší, pretože vraj páchateľa zabolí viacej ako už prekonaný trest odňatia slobody, ktorý predsa nemá taký odstrašujúci účinok, aký sa mu dnes pripisuje. Takže ja sa pýtam, že ak platí, že ujma na ekonomických právach spôsobená protiprávnym činom bolí menej, prečo by to isté nemalo platiť o ujme spôsobenej na ekonomických právach ako ju teda privodila sankcia uložená štátom, hej? Že proste ten zásah bolí tak či tak do ekonomických práv menej. Z toho vyplýva teda, že tvrdenie o tom, ako budeme chrániť život a zdravie, ale zároveň teda máme na to dnes pripravené efektívnejšie nástroje v podobe peňažných trestov, je absolútne nekonzistentná, chýba jej elementárna logika a je vnútorné protirečivá. Pokiaľ ide ešte o tú ochranu trestných činov spojených s telesnou, psychickou integritou, na ktoré útočia, tu iba takých pár, pár takých highlightov, alebo ako to povedať po slovensky, dám do vašej pozornosti. Totižto áno, tá predložená novela mení najmä trestné činy majetkové a hospodárske, tam mení ich trestné sadzby. Ale tým, že ona v úvodných ustanoveniach má nejaké všeobecné pravidlá ukladania trestov, zásadným spôsobom zasiahla aj do ostatných druhom trestnej činnosti, ako som spomenula, mravnostnej, environmentálnej a teda aj proti životu a zdraviu. V tejto situácii my dokonca teda privodzujeme stav, a to vám môžem presne na znení niektorých, niektorých paragrafov a trestných činov ilustrovať, kedy za povedzme nedovolené odoberanie orgánov, nedovolený experiment na človeku, ublíženie na zdraví aj v prípade, ak ide o ublíženie na chránenej osobe, teda dieťaťu, to sú všetko trestné činy proti životu a zdraviu, môžu byť pre páchateľa v podstate nepriaznivo, pre páchateľa môžu privodiť nepriaznivý následok v podobe pokuty alebo trestu odňatia slobody bez teda toho, aby nastúpil do výkonu trestu odňatia slobody, čiže podmienečne, a vyhne sa tzv. na tvrdo base. Čiže aj v tých prípadoch, kedy sme si povedali, že áno, veď chceme chrániť prísnejšie život a zdravie, sme zaviedli model, ktorý vo svojich dôsledkoch, ak sa do toho ponoríte hlbšie, začnete ich naozaj rozvetvovať, nedržíte sa iba tých čísiel, ktoré vidíte v osobitnej časti zákona, tú sadzbu, že sa potrestá od-do a bude mu odňatá sloboda v rozpätí od-do, to je iba malinký výsek z toho, čo nám napovie o trestnej politike štátu. My sa musíme držať aj tých všeobecných ustanovení, ktoré hovoria o tom, kedy, za akých podmienok, ktorý trest bude mať prednosť. A v duchu tejto logiky teda len zopakujem, že sme privodili, že niektoré trestné činy poškodzujúce život a zdravie tým pádom vlastne budú pre páchateľa, by som to povedala, ak ich bude páchať, je si vedomý, že, že nie nevyhnutne musí dostať trest odňatia slobody. Je viacero takých trestných činov, takisto špecialita, ktorá sa často opakuje v súvislosti s tým, že máme zabezpečiť sanáciu ujmy poškodeného, a preto teda chceme upustiť od prísnych sadzieb. V tomto bode, v tejto teda typickej častej argumentácii vypadáva logika, pretože sa znižujú sadzby aj pri trestných činoch, kde nie je poškodený a kde nemáte koho sanovať. Ja neviem, ako máte, strelím príklad, prepáčte, ale zámerne to uvádzam práve z tej, z tej hlavy, kde je teda mravnostná kriminalita, alebo trestné činy proti životu a zdravia, to je napr. napr. súlož medzi príbuznými, hej, že ak tam sa zbehne teda so súhlasom oboch strán, tak nemáte poškodeného, komu idete čo sanovať, hej. Ak máte, ja neviem, dvojmanželstvo a všetci traja sú s tým uzrozumení, tak tiež nemáte žiadneho poškodeného, pretože, pretože je tu jediné, čo je porušené a poškodené, nejaký morálny, etický kľúč alebo hodnota, ktorý podlieha ochrane štátom, hej. A je to úplne legitímne, tak to má byť, len poukazujem na to, že 40 % prípadov, ktorým sa zníži sadzba, teda 40 % trestných činov nemá poškodeného. Je ich tu naozaj, je to napr. výroba alebo falšovanie platobnej karty. Zadovažovanie si náčinia na falšovanie. Sú tu takisto, ja neviem, mnohé aj z tých ekonomických trestných činov, ktoré nemajú poškodenú osobu, takže znovu sa pýtam, ako a koho ideme sanovať, ako sme naplnili prvky restoratívnej justície, keď sa vlastne ocitáme v situácii, že ani pri tých ekonomických trestných činoch, ktorým sme znížili trestnú sadzbu, nenapĺňame základný cieľ restoratívnej justície, a síce sanovať poškodeného. Toto je buď teda, neviem, nejaký rustikálny typ justície, ale restoratívny určite nie. Už, ako sme s časom? (Reakcia z pléna.) Ďakujem, dobre, možno ešte takú (reakcia z pléna.), nie, musím dať aj kolegom priestor. Posledná možnosť, čo sa zmienim, lebo to je tiež veľmi častý a veľmi hrubo zavádzajúci argument, je, ako je predložená úprava inšpirovaná modernými európskymi kódexmi, častokrát teda je spomínané práve Nemecko, Česko, no akurát, že práve tuná to neplatí. Bola tu chvíľočku zo strany pána ministra spravodlivosti zmienka o, ktorou porovnával premlčacie lehoty alebo tresty, ktoré sú uložené, teda trest odňatia slobody uložený podmienečne. Ja teda neviem, z akých podkladov vychádzal, ja tu mám výňatky zo Strafgesetzbuch a teda naozaj platí, že Nemci majú, samozrejme, možnosť uložiť pokutu, majú to prerátanú na tzv. daily rate, majú to presne vyrátané, pretože páchateľ, a tým pádom aj obeť, si vie uvážiť, že čo zhruba je možné vymôcť od páchateľa ako finančnú ujmu za spôsobenú škodu na tom teda, čo privodila jeho trestná činnosť. U nás my vlastne dnes operujeme, hej, kľúčovým argumentom o sanácii škody, ale spoliehame sa, že ten páchateľ bude vždy a za každých okolností spôsobilý niečo uhradiť. Nebude, hej, tak ako som to predtým hovorila, plné väznice dnes odsúdených ľudí nie sú bossovia a proste sofistikovaní kriminálnici páchajúci zložité karuselové podvody, ale bežní zlodejíčkovia, ktorí nemajú na to, aby niekomu niečo nahrádzali. Preto teda áno, Nemecko pripúšťa peňažné tresty, ale za veľmi striktných a jasných podmienok. Rovnako tak pripúšťa alebo vymedzuje trestné činy, za ktorých sa ukladá vždy trest odňatia slobody, má oveľa prísnejšie chránenú napr. krádež, má oveľa prísnejšie podmienky pre uloženie podmienečného trestu odňatia slobody. Takisto pokiaľ ide o premlčanie, tak na Slovensku je základná sadzba pri krádeži dva roky, v Nemecku, pardon, pri krádeži je trest odňatia slobody dva roky, to je myslím, že v tom pôvodnom návrhu, a v Nemecku je trestaná krádež trestom odňatia slobody až na päť rokov. Na Slovensku sa krádež premlčí za tri roky, v Nemecku za päť rokov a tak ďalej. Takisto to má český. Áno, je pravda, že český má o niečo viditeľnejšie a citeľnejšie nižšie, nižšie sadzby, ale treba povedať, že on ich má všade, pri všetkých trestných činoch má oveľa nižšie trestné sadzby, ako sú v našom Trestnom zákone, nielen pri ekonomických. Tam naopak prebieha opačná diskusia v Čechách, pretože práve pri trestnom čine znásilnenia sa im ukazuje príliš nízka trestná sadzba ako niečo, čo im robí šarapaty, čo spôsobuje vyšší, vyšší nápad danej trestnej činnosti a teda musia sa vysporiadať s nastolenou úvahou o sprísnení tohto trestu. Čiže, čiže, neviem, s kým to teda porovnávame, ale tieto dva zmienené trestné kódexy neboli dobre vybratou, vybratou ilustráciou a ani teda príkladom, ktorý, ktorý by dokazoval, že predložená matéria čerpala práve z týchto trestných kódexov. Znovu sa pozerám na našu pani podpredsedníčku klubu, aby mi overila, ako mám čas. Štyri minúty? Dobre. Tak musím nájsť niečo stihnuteľné za štyri minúty. Áno, napríklad zaujímavé je aj to, že zmena uplatňovaní zásady trikrát a dosť sa zmenila, a to v prípadoch závažných násilných a trestných činov ako je úmyselné spôsobenie ťažkej ujmy na zdraví, lúpež. Totižto v § 37 ods. 2 Trestného zákona sme mali ustanovenú zásadu trikrát a dosť, ktorá sprísňuje uloženie trestu, ak ide o prípad mimoriadne závažnej recidívy. Zmeny navrhované teda predkladateľmi pri niektorých trestných činoch neprimerane obmedzia aplikáciu tejto zásady, trikrát a dosť teda nebude môcť byť aplikovaná pri trestnom čine ublíženia na zdraví, v prípadoch, keď páchateľ úmyselne spôsobí ťažkú ujmu na zdraví, ktorá si napr. vyžiada dlhodobú liečbu alebo trvalé následky, alebo to spácha na dieťati a inej chránenej osobe, alebo z osobitného motívu a tak ďalej. Čiže aj tie kvázi také tie poistky, ktoré mali odstrašiť od recidívy, sa úplne teda vymkli tomu doteraz ukotvenému štandardu a prestávajú plniť odstrašujúci účel, a tým myslím, že viac už ani nemá zmysel otvárať ďalšiu z tých oblastí, ktoré, ktoré som stihla zmieniť. Ďakujem. (Potlesk.)