43. schôdza NR SR - 1.deň - B. popoludní
Dátum: 2019-03-26
Poslanec: Heger, Eduard (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

146. Ďakujem pekne, pán predseda. Kolegyne, kolegovia, pokojne sa usaďte, bude to zaujímavé vystúpenie. Reagujem na podpredsedu vlády, priniesol zákon, ktorý sľubuje veľkú nádej, že veľa vecí vybavíme od počítača a možno jedného dňa sa dočkáme aj takého zákona, že nahradí aj nás a budeme môcť poslancovať od počítačov. Ale to je veľká hudba budúcnosti. Je to trošku na pobavenie (zaznievanie gongu), ale človek nikdy nevie. Takže vrátil by som sa späť k tomuto zákonu a trošku tak by som začal faktickými... (Prerušenie vystúpenia predsedom.) Danko Andrej, predseda NR SR Poprosím, kľud v sále. Nech sa páči, pán poslanec. Heger, Eduard, poslanec NR SR ... a ostal by som pri tom tvrdení, že naozaj táto oblasť je kľúčová z viacerých dôvodov. Jednak preto, že investujeme do nej enormné množstvo peňazí. Po druhé (zaznievanie gongu) , že sa týka budúcnosti, pretože bavíme sa o informatizácii spoločnosti alebo teda verejnej správy a štátnej. A po tretie, že môže byť veľkým zdrojom nášho komfortu, teda myslím občanov Slovenskej republiky. Keď hovoríme o peniazoch, tak napríklad medzi rokmi 2010 až 2015 (zaznievanie gongu) sa minulo na informatizáciu 0,6 % HDP, čo je približne ročne 500 mil. eur, 500 mil. eur. To nevadí, tak odchádzajú kolegovia, dostanú účet za kávu v kaviarni ... (Prerušenie vystúpenia predsedom.) Danko Andrej, predseda NR SR Ešte raz poprosím, aj keď je, a najviac vás vyrušujú opoziční, pán poslanec, ale poprosím, kľud v sále ešte raz. Nech sa páči, pán poslanec. Heger, Eduard, poslanec NR SR Skandujú. Ďakujem, ďakujem. Takže aby som sa vrátil teda k tým číslam. Tak do informatizácie ročne míňame 0,6 % HDP, teda v roku 2010 až 2015 to bolo v priemere 0,6 % HDP a bolo to radovo okolo 500 mil. eur. Čiže za tieto roky 3,6 miliardy. A len tak pre porovnanie Estónsko, ktoré patrí medzi lídrov, medzi lídrov v informatizácii, míňa na informatizáciu zo svojho rozpočtu 0,3 % HDP, čiže polovicu a je lídrom. My sme skôr na chvoste, to za chvíľočku poviem. Program stability teda z roku 2016 hovorí alebo predpokladal výdavky na informatizáciu v rokoch 2017 až 2020 približne 2,2 mld. eur. Tieto čísla uvádzam práve preto, že naozaj sa tu bavíme o zákone alebo o oblasti, s ktorou sú zviazané veľmi veľké peniaze. A hovorím to aj preto, že za tieto peniaze zatiaľ nevidíme dostatočný efekt. A naozaj tieto peniaze by mali byť vynakladané tak, aby zabezpečili občanovi dostatočný komfort (zaznievanie gongu), aby sa už viac nemusel občan nachádzať v roli poštára, že chodí z úradu na úrad, nosí veci, ktoré by si mali prirodzene poslať tieto úrady sami, aby bola zachovaná aj bezpečnosť a podobne. Takže toľko k tým číslam ako takým. Musím však povedať, že tento zákon je posun vpred. A ešte k tým, k tomu našemu umiestneniu, keď som hovoril, že Estónsko s polovičnými výdavkami v pomere k HDP je na špici a patrí medzi lídrov v informatizácii, tak my sme dlhodobo podpriemerní. Nachádzame sa z roku 2018 na 21. mieste z 29 štátov. Takže preto je veľmi dôležité, aby naozaj tieto zdroje boli teda využité, ešte raz hovorím, efektívne. A preto aj tento krok alebo tento zákon vidím pozitívne práve v tom, že ide tým správnym, ide tým správnym smerom. Dnes vidíme aj pri obstarávaní informačných technológií veľký rezortizmus a naozaj mnohé rezorty si to robia vo vlastne réžii a toto je práve posun od tohto kroku, aby to bolo centrálne riadené. Avšak bude to samozrejme veľká výzva. Čo je pozitívom tohto zákona, že naozaj bol pripravovaný aj vo verejnej diskusii s odborníkmi a bol pripravovaný na odbornom základe, čo je veľké pozitívum. Ale stále sa nachádzame v rovine papiera, čiže nachádzame sa v rovine zákona, ktorý bude, ak bude schválený, bude schválený, ale veľmi dôležité bude, práve tá rovina implementácie tohto zákona práve s tým, že bude pracovať a zápasiť aj s tým rezortizmom, o ktorom som hovoril a podobne. Taktiež zavádza ten prvok otvoreného zdrojového kódu, ktorý tiež na papieri znie veľmi dobre, ale veľmi dôležité bude, ako to bude implementované. Či sa tento nástroj ujme a či bude využívaný a či vytvorí také prostredie, aby mohol byť využívaný a mohol byť prospešný. Pretože ako tak by mal byť prospešný. Čo je veľmi dôležité pri informatizácii práve pri tých čiastkach, keď hovoríme, že míňame na to 500 mil. eur ročne, čo sú naozaj enormné peniaze, tak je to dvojnásobok nejakého sociálneho balíčka spred dvoch rokov, tak si musíme uvedomiť, že je dôležité, aby tu bola efektivita tých riešení. Aby naozaj tu vznikala tá synergia a prepojenosť týchto riešení na jednotlivých rezortoch, aby sme vedeli zabezpečiť to, že keď sa obstarávajú či už databázové platformy a podobne, aby tieto platformy medzi sebou komunikovali. Aby sa naozaj nestalo, aby sme sa dožili toho, že čo si štát od občana raz vypýta, resp. už to raz má, tak to od neho nikdy viac nepýta. Pretože si to vie dohľadať vo svojich interných databázach. Čiže štát by sa mal správať ako jedno teleso a nie ako kopec, by som povedal, alebo veľká, veľká skupina jednotlivcov a jednotlivých ministerstiev, jednotlivých orgánov, ktoré každé má svoju databázu, ale nevie komunikovať s databázou iného. A preto sú naozaj ešte aj dnes ľudia v niektorých prípadoch poštármi. Takže tá informatizácia je veľmi dôležitá a toto som chcel dať teda do pozornosti. A hovorím, že teda ten posun sa tu deje, ale určite bude dôležité pozrieť sa na samotnú implementáciu, ktorú by sme mali veľmi pozorne sledovať. Ten problém, o ktorom sme hovorili aj pri prvom čítaní, ja naňho chcem poukázať, je to § 15 s tou bezpečnosťou. Tam je dôležité, aby bolo dohliadnuté, a to je zase tá rovina tej implementácie, aby bolo dohliadnuté, aby sa ten element bezpečnosti nezneužíval, ale o tom sme sa už bavili pri prvom čítaní, takže myslím si, že bolo to, bolo to vypovedané. A ja by som chcel ešte teda využiť túto príležitosť, keď tu máme aj podpredsedu vlády, aby sme dbali pri obstarávaní týchto riešení na ten rozmer use friendly, aby to bolo príjemné pre užívateľov. Lebo dnes naozaj vidíme veľký rozdiel medzi aplikáciami štátu, či už je to slovensko.sk, alebo aj ten e-mailový klient, ktorý tam máme. Alebo mnohí, ktorí dnes máte kontakty alebo poznáte sa s ľuďmi, ktorí sú živnostníci, alebo ste dostali podnety od ľudí, ktorí sú živnostníci a podávali daňové priznanie, tentokrát prvýkrát živnostníci museli podať daňové priznanie elektronicky. A ja teda s ľuďmi, s ktorými som v kontakte, som dostal spätnú väzbu, že naozaj pre mnohých to bolo dosť náročné, pretože robili to prvýkrát, párkrát im to, povedzme, niekedy spadlo alebo sami nevedeli úplne čo majú stlačiť a preukázalo sa, že naozaj to prostredie nie je k užívateľom priateľské. A tuto myslím, že naozaj štát ťahá za kratší koniec aj pri tom podpisovaní a podobne tých certifikátov. Chápeme tú dôležitosť tej bezpečnosti, ale keď vidíme, že samotný bankový sektor, ktorý disponuje s financiami ľudí, aj tá bezpečnosť tam musí byť veľmi vysoká, zabezpečená, dokáže prichádzať s riešeniami, ktoré sú veľmi užívateľsky priateľské, ak to je ten správny terminus technicus po slovensky, tak vidíme, že toto je veľmi dôležité, aby sa to dialo aj v štátnej a verejnej správe. A preto ten môj apel na vás, pán podpredseda, je, aby toto kritérium bolo zohľadňované v čo v najväčšej možnej miere, aby sme naozaj mohli sa dočkať toho, že akýkoľvek softvér, ktorý bude obstarávaný štátom pre užívanie občanmi, aby bol čo najjednoduchší z hľadiska užívania, najprehľadnejší a hlavne, aby mal v sebe tú rovinu tej intuitívnosti. Pretože vidíme, že dnes naozaj firmy, ktoré vyvíjajú softvér, majú navrch a konkurenčnú výhodu vtedy, ak dodávajú riešenia, ktoré sú intuitívne, čiže človek podvedome sa v nich vie orientovať bez toho, aby musel absolvovať niekoľkominútové alebo aj polhodinové inštruktážne videá a tak ďalej. Takže naozaj len to samotné podávanie daňových priznaní pre živnostníkov, viem, že je problém v tom, že sa ocitli, napríklad robili to večer a nevedeli sa dostať k odpovediam. Museli počkať ráno, aby mohli zavolať na linku a podobne. Čiže čím je to jednoduchšie, čím je to užívateľsky priateľské, tak o to je to ľahšie aj na užívanie a menej otázok a menej servisu okolo toho je potrebné. A poslednú vec, ktorú by som chcel pri tejto téme ešte spomenúť a dať do diskusie alebo dať do zreteľa, je práve to, aby obstarávanie softvéru, ktoré teda bude tiež predmetom krokov aj tohto zákona, tak aby bolo efektívne aj z hľadiska vynakladania financií. Čiže z hľadiska hodnoty za peniaze. Ten benchmarking je niečo, čo sa tu stále ešte rodí. Vieme, že veľmi ťažko sa porovnávajú jednotlivé softvérové riešenia, a musím povedať, a tí, ktorí sa hýbete v tomto odvetví, viete, že zatiaľ z toho tie softvérové firmy naozaj ťažia, pretože kde nie je porovnanie ceny, tak samozrejme tá konkurencieschopnosť alebo ten konkurenčný boj je o to ťažší, pretože všetko je ako keby unikát. Ale my musíme aj v tomto zabezpečiť, aby, aby sme mali istý benchmark a vedeli aj tých dodávateľov tlačiť do relevantných cien na základe nejakých parametrov, ktoré budú preukázateľné. Nielen na základe nejakých vyjednávacích schopností a podobne. Takže určite tá hodnota za peniaze, aj Útvar hodnoty za peniaze v tomto bude zohrávať veľkú rolu a myslím si, že by mal zohrávať veľkú rolu aj pri diskusii a nastavovaní tých kritérií a podobne. Takže len na závere krátko zhrniem. Míňame na to enormné peniaze, prichádza zákon ktorý je posunom vpred, avšak nie až takým, ako by sme možno si priali, ale uvidíme samotnú prax. Tá samotná implementácia ukáže, do akej miery tento zákon pomohol a do akej miery sa posunieme. Čiže tam bude to veľmi dôležité ťažisko. A apelujem aj na vás ako na podpredsedu, aby boli tie kritériá zohľadnené a v kritériách zohľadnené práve tá prijateľnosť a priateľskosť pre užívateľa, aby občan sa v tom, aby to rád používal, aby rád využíval prostriedky, všetko si mohol urobiť z pohodlia domova a aby samozrejme tých riešení pribúdalo za čo najlepšiu cenu. Aby previazanosť jednotlivých databáz vznikala, čo teda si sľubujeme aj od vášho úradu a aj od legislatívy, ktorú prinášate. Ďakujem veľmi pekne, skončil som.