8. schôdza NR SR - 7.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2012-10-25
Poslanec: Jurinová, Erika (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

4. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, takže budem vám predkladať druhú skupinu návrhov, ktoré sme sa rozhodli podať ako malé vylepšenie Zákonníka práce. Pán Mihál to tu v podstate veľmi podrobne rozobral. Vypočuli sme si všetky jeho námietky, s ktorými naozaj s veľkou časťou úprimne súhlasíme. Na druhej strane mi je zvláštne, že táto rozprava skončila veľmi rýchlo, takže otázka je nielen na opozíciu, ktorá tunák nebola, že či nám naozaj všetkým tak veľmi na vylepšovaní Zákonníka práce, keď sme tu neboli, keď sme tu mali byť. Ale rovnako to ako výčitka možno patrí aj do lavíc vládneho SMER-u, ktorý takisto teraz bude hasiť, to čo asi nepredpokladal, ale pristúpme teda naozaj alebo pristúpim k prečítaniu pozmeňovacích návrhov, ktoré sme si pripravili. Pozmeňujúci návrh, ktorý teraz prečítam sa týka naozaj drobného vylepšenia, hlavne v oblasti možno že práva dohodnúť sa v kolektívnej zmluve medzi zamestnancom a zamestnávateľom, aby bola možnosť v kolektívnej zmluve dohodnúť čas skúšobnej doby na viac ako 6 mesiacov. V druhej časti sa pozmeňovák týka zasa možnosti dohodnúť aj nadčasovú prácu na 250 hodín, tak ako to bolo uvedené v pôvodnom znení, kým nebude prijatá novela. Takže vládny návrh zákona, ktorým sa mení dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z., Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. 1 sa za bod 14 vkladá nový bod 15, ktorý znie: "15. V § 45 ods. 1 prvej vete sa slovo "šesť" nahrádza slovom "deväť". Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovateľ vo svojom pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu navrhuje zaviesť dlhšiu skúšobnú dobu pre manažérske a vysoko odborné funkcie, a to najviac na dobu 9 mesiacov. Podľa navrhovateľa plošná skúšobná doba 3 mesiacov (resp. u týchto funkcií 6 mesiacov) v zmysle § 45 ods. 1 Zákonníka práce na všetky pracovné vzťahy nie je vhodným riešením, keďže nepokrýva špecifiká niektorých povolaní. V prípade manažérskych a vysoko odborných funkcií, ktoré sú predmetom tohto návrhu, je nutná dlhšia doba na overenie zručností a výkonu zamestnanca, keďže výsledky práce pri takýchto pozíciách sa prejavujú dlhšie než pri repetitívnych pracovných miestach s jasne definovanou náplňou. 2. V čl. I sa bod 66 vypúšťa. Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Zámerom navrhovateľa je ponechať v Zákonníku práce ustanovenie o možnosti dohodnúť sa prostredníctvom kolektívnej zmluvy o rozsahu práce nadčas. Predkladateľ navrhuje zachovať maximálny rozsah práce nadčas po dohode v kolektívnej zmluve na 250 hodinách v jednom kalendárnom roku. Inštitút nadčasu je mimoriadne dôležitý pre fungovanie niektorých druhov prevádzok. Maximálny limit nadčasov a nutnosť potreby dohody prostredníctvom kolektívnej zmluvy zaručujú primeranú ochranu zamestnancov, no zároveň poskytujú potrebnú flexibilitu pre zamestnávateľa. 3. Za bod 95 sa vkladajú nové body 96 a 97, ktoré znejú: "96. V § 231 ods. 2 sa slová § 45 ods. 5 a 6, § 62 ods. 9, § 63 ods. 3, § 97 ods. 12 a § 141a ods. 1" sa nahrádzajú slovami "§ 97 ods. 12". 97. V § 231 sa ods. 3 vypúšťa. Doterajšie odseky 4 až 7 sa označujú ako odseky 3 až 6. Doterajší bod 96 sa vypúšťa. Doterajšie body sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava bezprostredne súvisí s bodmi 1 a 2 tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu, keďže § 97 ods. 12 Zákonníka práce sa na rozdiel od vládneho návrhu novely tohto zákonníka nevypúšťa a umožňuje tak odlišnú právnu úpravu, ktorá môže byť potencionálne aj v neprospech zamestnanca, avšak len s jeho súhlasom, resp. súhlasom zástupcov zamestnancov v podobe dohodnutej kolektívnej zmluvy. V ostatných prípadoch tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh zohľadňuje filozofiu predloženého vládneho návrhu novely Zákonníka práce. Takže toto bol prvý pozmeňovák zo série tých, ktoré vám teraz prečítam, alebo z tejto skupiny pozmeňovacích návrhov. Ja len zopakujem, že to, čo sa dostane do kolektívnej zmluvy je vždy výsledkom dohody medzi zamestnancom a zástupcom, medzi zástupcami zamestnancov a zamestnávateľmi. Takže vôbec mi neni jasné, keďže sa naozaj mnohé právomoci odborárom vrátili, prečo tieto ustanovenia zo Zákonníka práce vypadli? Je to pre mňa nepochopiteľné, lebo ako zopakujem, že je to v kolektívnej zmluve, vždy dôjde k dohode medzi zástupcami zamestnancov a zamestnávateľmi. Takže, prosím, aby si naozaj aj odborári uvedomili, že veľa vecí mali v rukách, veľa vecí neovplyvnili, tak teraz sa mi zdá zbytočné vypúšťať ustanovenie, ktoré tam bez problémov môže byť, ak si budú robiť svoju robotu poriadne. Ďalší pozmeňujúci návrh. Ide o vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňajú niektoré zákony, sa dopĺňa takto: 1. V čl. I sa za bod 89 vkladá nový bod 90, ktorý znie: "90. V § 152 ods. 4 sa na konci pripájajú tieto vety: Zamestnávateľ môže namiesto zabezpečenia stravovania prostredníctvom stravovacích poukážok poskytovať zamestnancovi finančný príspevok v sume uvedenej v ods. 3, ak je to dohodnuté v kolektívnej zmluve. Ak zamestnávateľ nemá uzatvorenú kolektívnu zmluvu alebo kolektívna zmluva poskytovanie finančného príspevku podľa 3. vety neupravuje, zamestnávateľ môže namiesto zabezpečenia stravovania prostredníctvom stravovacích poukážok uzatvoriť písomnú dohodu so zamestnancom o poskytovaní finančného príspevku v sume podľa ods. 3." Doterajšie body sa následne prečíslujú. (Ruch v sále.) Páni kolegovia, ďakujem. Odôvodnenie: Navrhovanou úpravou v § 152 ods. 4 Zákonníka práce sa umožňuje zamestnávateľovi v prípade zabezpečenia stravovania zamestnancov prostredníctvom stravovacích poukážok poskytovať zamestnancovi namiesto poskytovania stravovacích poukážok finančný príspevok na stravovanie v sume, v akej by mu prispieval na stravovaciu poukážku, ak je takáto možnosť dohodnutá v kolektívnej zmluve. Ak zamestnávateľ nemá uzatvorenú kolektívnu zmluvu alebo ak v kolektívnej zmluve nie je dohodnuté namiesto poskytovania stravovacích poukážok poskytovanie finančného príspevku na stravovanie, zamestnávateľ môže namiesto zabezpečenia stravovania prostredníctvom stravovacích poukážok uzatvoriť písomnú dohodu so zamestnancom o poskytovaní finančného príspevku na stravovanie, a to v sume, v akej by mu prispieval na stravovaciu poukážku. 2. Za čl. VII sa vkladá nový čl. VIII, ktorý znie: Čl. VIII. Zákon č. 593/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení ostatných zákonov sa mení takto: "V § 5 ods. 7 písm. b) sa na konci vypúšťa čiarka a slová "ak zamestnanec na základe lekárskeho potvrdenia od špecializovaného lekára zo zdravotných dôvodov nemôže využiť žiadny zo spôsobov stravovania zamestnancov zabezpečených zamestnávateľom". Doterajšie články sa následne prečíslujú. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava bezprostredne súvisí s bodom 1 tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu. Navrhovanou úpravou v § 5 ods. 7 písm. b) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov sa zabezpečí, aby finančný príspevok na stravovanie poskytovaný namiesto stravovacích poukážok bol oslobodený od dane tak isto, ako je oslobodený od dane príjem poskytnutý ako hodnota stravy poskytovanej zamestnávateľom zamestnancovi na spotrebu na pracovisku alebo v rámci stravovania zabezpečeného prostredníctvom iných subjektov. Zároveň sa odstráni súčasná neopodstatnená diskriminácia zamestnanca z dôvodu zdanenia sumy finančného príspevku, ktorý sa poskytuje zamestnancovi podľa § 152 ods. 5 a 6 Zákonníka práce oproti zamestnancovi, ktorému zamestnávateľ taktiež poskytuje finančný príspevok, ktorý je však nezdanený v prípade, ak sa poskytuje z dôvodu, že zamestnanec na základe lekárskeho potvrdenia od špecializovaného lekára zo zdravotných dôvodov nemôže využiť žiadny zo spôsobov stravovania zamestnancov zabezpečených zamestnávateľom. Navrhovaná úprava teda zabezpečí zrovnoprávnenie nárokov zamestnancov pri poskytovaní finančného príspevku na stravovanie tým, že od dane bude oslobodený každý finančný príspevok na stravovanie poskytovaný podľa § 152 ods. 4, 5 alebo 6 Zákonníka práce. Vlastne o všetkých pozmeňovacích návrhoch, ktoré tunak prednášam, som v skratke povedala aj včera. K tomuto pozmeňováku, zjednodušene to môžeme nazvať o gastrolískoch, by som povedala len toľko. Včera sa ozval k tomu, ozval sa teda pán kolega náš, ktorý namietal, že kde sme boli minulú, keď bola, keď sme boli súčasťou vládnej koalície. Boli sme tu a rovnako sme ich predkladali a zopakujem presne to isté, čo som povedala jemu, teda inými slovami zrejme, že vtedy to bol naozaj taký apel na to, o koho nám ide či o ľudí, alebo o firmy, ktoré majú alebo prevádzkujú štátom posvätený biznis. Ľudia nie sú hlúpi. Vedia si vybrať, čo je pre nich správne. Neverím tomu, že ak nedostanem stravný lístok, zostanem hladná. Nie je to tak. Ten, čo chce ísť na obed do reštaurácie, pôjde a zaplatí si. Teraz sa menu dajú kúpiť v zaujímavých sumách a ten, kto je rozhodnutý, že tie stravenky využije na iný účel ako na teplú stravu, ich využíva už teraz. Takže naozaj toto ustanovenie je podľa mňa veľmi diskriminujúce a neovplyvní to ani zdravotný stav zamestnancov, ani nič iné. Dokonca by som povedala, že teraz za stravenky, aj keď je to zakázané, si veľmi ľahko zadovážite alkohol aj cigarety. To všetci veľmi dobre viete. Takže hovorím, skúšali sme, bohužiaľ, minulú, minule sme tu mali stranu SNS, ktorá vieme, že je istým spôsobom spätá s jednou stravovacou spoločnosťou. Teraz uvidím či naozaj slová, ktoré tunak tiež často hovoríte, aj pán kolega spomínal, že vám ide hlavne o práva zamestnancov. Nevidím v tom nič zlé, ak by sa do kolektívnej zmluvy dala možnosť vybrať si zamestnancom, či chcú mať stravné poukážky alebo či im má zamestnávateľ prispievať peňažnou sumou. Dovoľte mi prečítať ďalší pozmeňujúci návrh. Tento pozmeňujúci návrh sa týka štátnych sviatkov. Opäť môžeme zjednodušene povedať, že ide o recyklovaný návrh, ktorý sme predkladali aj samostatne ako novelu a takisto sme sa pokúšali predložiť aj v predchádzajúcom volebnom období ako pozmeňujúci návrh k Zákonníku práce. Táto forma, ktorú navrhujeme, je, nie je nič nové. Existuje v takých ekonomikách, ako je USA a Veľká Británia. V uvedených krajinách nie je teda sviatok spojený s dátumom, ale je spojený s konkrétnym dňom. Ako je to napríklad v USA. V prípade, že sviatok pripadá na víkendové dni sobotu alebo nedeľu, ľudia v pondelok zostávajú doma. Takto to funguje aj v Anglicku. Takže dovoľte mi prečítať pozmeňujúci návrh, ktorým sa mení vládny návrh zákona k č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I sa za bod 61 vkladá nový bod 62, ktorý znie: "62. V § 94 ods. 1 znie: "(1) Dni pracovného pokoja sú dni, na ktoré pripadá nepretržitý odpočinok zamestnanca v týždni, ak osobitný predpis neustanovuje inak. Dňami pracovného pokoja sa na účely tohto zákona rozumejú aj štátne sviatky a dni, ktoré sú podľa osobitného predpisu dňami pracovného pokoja namiesto dní, na ktoré pripadne štátny sviatok alebo sviatok." Odôvodnenie: Predloženým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom sa mení a dopĺňa Zákonník práce v znení neskorších predpisov tak, že bližšie definuje, aké dni sa považujú za dni pracovného pokoja formou rozšírenia tejto definície o tie dni, ktoré sa stanú dňami pracovného pokoja po prijatí celého pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu, teda aj zákona o štátnych sviatkoch, ale tiež o štátne sviatky, čím sa zároveň odstraňuje terminologická nejednotnosť všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré v prevažnej väčšine prípadov v pracovno-právnych súvislostiach používajú pojem "sviatok", vrátane samotného Zákonníka práce, ale je aj viacero takých všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré namiesto pojmu sviatok používajú pojem "štátny sviatok". 2. Za čl. VI sa vkladá nový čl. VII, ktorý znie: "Čl. VII Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení ostatných zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V poznámke pod čiarou k odkazu 1 sa citácia "§ 91 ods. 1 Zákonníka práce č. 65/1965 Zb. v znení neskorších predpisov" nahrádza citáciou "§ 94 ods. 1 Zákonníka práce v znení neskorších predpisov". 2. Za § 2 sa vkladá § 2a, ktorý znie: "§ 2a (1) Ak štátny sviatok uvedený v § 1 písm. c) až e) alebo sviatok uvedený v § odseku 2 písm. d) a j) pripadne na utorok, stredu alebo štvrtok nejde o deň pracovného pokoja. V takomto prípade je dňom pracovného pokoja piatok toho istého kalendárneho týždňa. Ak štátny sviatok uvedený v § 1 písm. c) pripadne na utorok, dňom pracovného pokoja je piatok predchádzajúceho kalendárneho týždňa. (2) Ak sa vo všeobecne záväzných právnych predpisov používa pojem štátny sviatok alebo sviatok, rozumie sa ním deň pracovného pokoja podľa tohto zákona okrem nedieľ, na ktoré nepripadol štátny sviatok alebo sviatok." Odôvodnenie k bodu 1: Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorej cieľom je nahradenie...(Prerušenie vystúpenia vystupujúcou: "Neviem sa ani sústrediť na to.") ... ktorej cieľom je nahradenie už zrušeného právneho predpisu a absoletného ustanovenia, na ktoré zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 241/1993 Z. z. zákona o štátnych sviatkoch, dňoch pracovného pokoja a pamätných dňoch v znení neskorších predpisov, (ďalej len "zákon o štátnych sviatkoch") odkazuje, v súčasnosti platným pracovnoprávnym kódexom s uvedením ustanovenia, ktoré upravuje dni pracovného pokoja. K bodu 2: Cieľom pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je zakotvenie takej právnej úpravy, ktorá by si nevyžadovala rušenie štátnych alebo cirkevných sviatkov a napriek tomu by mala pozitívny vplyv na rast HDP, efektivitu podnikania, produktivitu práce, rozvoj domáceho cestovného ruchu, ale aj na lepšiu pohodu zamestnancov a ich rodín. Predmetom úpravy tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je zavedenie systému, podľa ktorého by sa v prípade, ak vybrané štátne sviatky alebo sviatky pripadnú na utorok, stredu alebo štvrtok pracovného týždňa, presunuli na piatok toho istého týždňa ako dni pracovného pokoja, pričom v prípade 29. augusta by sa tento systém uplatňoval s určitými odchýlkami. Konkrétne, ak štátny sviatok 29. augusta pripadne na utorok a nemožno ho presunúť na piatok toho istého príslušného týždňa, keďže v takomto prípade pripadne na piatok iný štátny sviatok - 1. september, štátny sviatok 29. augusta sa ako deň pracovného pokoja presunie piatok týždňa, ktorý predchádza týždňu, na ktorý pripadol. Takýmto systémom sa okrem iného dosiahne aj ďalší cieľ tohto návrhu, ktorým je scelenie pracovných týždňov, čo pomôže tak zamestnávateľom, ako aj zamestnancom. Legislatívno-technická úprava navrhovaná v ods. 2 je nevyhnutná z dôvodu, aby pri výklade všeobecne záväzných právnych predpisov bolo jednoznačné, že dňami pracovného pokoja nie sú len štátne sviatky a sviatky v ten deň, na ktorý pripadnú, ale v zmysle novej právnej úpravy aj tie dni, na ktoré sa niektoré z nich presunú. Výnimku predstavuje Zákonník práce, na ktorý zákon o štátnych sviatkoch, ale aj ďalšie všeobecne záväzné predpisy priamo odkazujú a preto si vyžaduje samostatnú legislatívnu úpravu. Výraz "okrem nedieľ" znamená, že nedele sa používajú za dni pracovného pokoja aj bez toho, aby na ne pripadol štátny sviatok alebo sviatok. Je potrebné tiež upozorniť na skutočnosť, že napriek tomu, že väčšina všeobecne záväzných právnych predpisov používa v pracovnoprávnych súvislostiach pojem "sviatok" vrátane Zákonníka práce, je viacero takýchto právnych predpisov, ktoré používajú v tejto súvislosti pojem "štátny sviatok", v dôsledku čoho návrh právnej úpravy používa oba tieto pojmy. Toľko teda posledný pozmeňujúci návrh z našej série. A k nemu by som ešte teda dopovedala, že som o tom presvedčená, že je v záujme naozaj nielen zamestnancov, ale aj zamestnávateľov, aby boli týždne scelené. V žiadnom prípade nepripúšťam, že by sa tým stratila váha štátnych sviatkov. Nie. Už to tu bolo niekoľkokrát hovorené a viem že mnohí s tým nesúhlasia, ale to uctievanie alebo ctenie si štátnych sviatkov nijakým spôsobom nedosiahneme tak, že im povieme:" V utorok je štátny sviatok, sväťte ho!" K tomu, aby sa naozaj k tomu dopracovali potrebujeme stále na nich pôsobiť, hovoriť o nich a nielen im povedať, že toto je deň, kedy máte voľno. Takže rovnako si myslím a zostávam pri tom, že či je ten sviatok v utorok, tam vtedy si ho pripomenieme a voľno za tento deň bude v piatok, len pomôžem celej spoločnosti. Scelenie týždňa je veľmi dobré aj pre zamestnávateľov, ktorí nemajú problémy s nábehovými krivkami. Mnohé firmy musia dlho pred započatím výroby zahrievať stroje. Táto možnosť odpadá. Ešte jednu výčitku som zaregistrovala, že veď keď majú ľudia neviem, štátny sviatok v stredu alebo vo štvrtok, zoberú si v piatok voľno a majú vlastne štyri dni voľna. Áno, to je pravda, že toto je príjemné. Ale toto si väčšinou môžu dovoliť naozaj len pracovníci, ktorí nerobia vo výrobnej sfére. Takže ak opäť ako sociálni demokrati chcete pomáhať ľuďom tým najbiednejším, prosím vás, zamyslite sa nad tým, aj keď viem, že u vás ťažko asi tento návrh nájde podporu. Budem rada, keď sa aspoň nad tým zamyslíte, komu by tento návrh skutočne pomohol. Som presvedčená o tom, že keďže sa podobnými ustanoveniami riadia aj iné ekonomiky, asi to má zmysel. Rada by som ešte pripomenula vlastne celú sériu pozmeňovákov, o ktorých sme hovorili. O ktorých som hovorila aj včera. Takže do pozornosti by som vám opäť dala pozmeňujúci návrh, ktorým, navrhujeme riešiť nemožnosť nariadiť prácu v nedeľu. Už aj včera som povedala, že podporím každý jeden návrh, ktorý bude nejakým spôsobom obmedzovať nariadenú prácu v nedeľu, hlavne teda čo sa týka maloobchodného predaja v nedeľu alebo aj vo sviatky. A je mi ľúto, že naozaj, aj keď dohoda medzi zástupcami odborov a vládnou stranou bola, ustúpili od tohto zámeru, pretože viac-menej tí zamestnanci s tým už počítali. Preto sa včera aj, preto sme včera aj podali návrh, ktorý istým spôsobom zjemňuje snahu o celodenné zrušenie práce v nedeľu. O tom, myslím, že ani nikto nemal záujem, hovorili sme len o práci v maloobchode. A dávam do pozornosti pozmeňujúci návrh, ktorým navrhujeme zrušenie nariadenej práce pre maloobchod len v čase rannej zmeny, to znamená od 6.00 hod. do 14.00 hod. Kolega Matovič to zdôvodňoval naozaj, že môžu si prísť na svoje aj konzervatívci, aj liberáli, ale odhliadnuc od toho, na koho myšlienky sme nejak náchylní, alebo prístupní, myslím si, že všetkým by malo ísť naozaj o to, aby rodina mohla fungovať ako skutočná rodina, aby každý človek mohol načerpať sily v pravidelných intervaloch a práve aj ten pravidelný interval by nedeľou bol. Ďalší pozmeňovací návrh sa týkal úpravy dĺžky dovolenky v školstve, zamestnancov v škole. Upozorním na fakt, ktorý, alebo na stav, ktorý teraz v školách pretrváva. Riaditelia, pedagogickí zamestnanci, vychovávatelia aj majstri, majú možnosť čerpať alebo teda čerpajú osemtýždňovú pracovnú dovolenku ako pedagogickí zamestnanci. Existuje v školách však skupina aj odborných zamestnancov, medzi ktorých patria špeciálni pedagógovia, školskí psychológovia, ktorí sú závislí od toho, či majú deti v škole, alebo nie, ale napriek tomu sa musia riadiť Zákonníkom práce. Oni sa ním riadia. Ale tým, vlastne, keďže aj riaditelia sú, majú režim osemtýždňových dovoleniek, nastáva paradox, že zamestnanec je v škole vlastne bez dohľadu. A myslím si, že nikomu nejde o to, aby sme umelo zamestnávali ľudí len tým, aby boli na pracovisku a nemali možnosť si aj odkontrolovať tu prácu. Ďalší pozmeňovací návrh sa týkal inšpektorátu práce. Žiadam o vypustenie možnosti rozhodovania inšpektorátu práce čo, sa týka určovania noriem práce. Myslím si, že ak doteraz, keď bol už stav zmenený, že nerozhodoval, nemali ani jednu, ani jedno podanie na inšpektoráte práce, ktoré by ich nabádalo k tomu, že je potrebné riešiť túto situáciu. Nevidím dôvod, keďže stále zostáva to riešenie noriem práce na dohode zamestnanca a zamestnávateľov, opačne, zamestnancov a zamestnávateľa, nevidím dôvod, aby sme posúvali toto bremeno na inštitúciu, ktorá si teraz už nestíha plniť svoje povinnosti. Nijako sme ich, nijako zatiaľ neni zabezpečená ľuďmi, ktorí by to vykonávali a ani tou odbornosťou. V rozprave som povedala, že by bolo veľmi vhodné, ak by sa naozaj v tomto prípade obracali na mediátorov, na ľudí, ktorí sú odborne zdatní, na audítorov, ja neviem, možno že aj vysoké školy by v tom vedeli pomôcť. Takže možnosti, možno že odbornejšie rieši tento problém ako inšpektorátom práce ktorý, opakujem, nemá na to kapacity. Sami zamestnanci sa priznali, že ani to v podstate nevedia. Ďalší pozmeňovací návrh sa týkal Zákonníka práce, teda v prenesenom význame, pretože sa týka vlastne zákona o štátnej službe. Aj keď sme sa s pánom ministrom rozprávali, hovoril mi, že bude budúci rok meniť celý zákon o štátnej službe, ja by som naozaj apelovala na vás, ak je možné vyriešiť problém hneď, pretože stalo sa to vám, stalo sa to aj za minulej vlády, nebudeme si tu nič hovoriť o tom, že štátni zamestnanci sú často politickými nominantmi, chcem teda, v riadiacich funkciách. Viete o tom vy, vie o tom celá spoločnosť, tak prečo nevyriešiť tento stav, akútny stav práve krátkym pozmeňovacím návrhom, kde sme navrhovali, aby štátny zamestnanec, ktorý, alebo teda podmienka k tomu, aby dostal odstupné podľa zákona o štátnej službe, aby podmienka bola odpracovať minimálne 12 mesiacov v štátnej službe. Ide naozaj o takú malú, odstránenie malej alebo odstránenie zlatých padákov, maličkých zlatých padákov. Vieme, že tie veľké zlaté padáky, tie sa musia iným spôsobom skôr v obchodnom práve poriešiť. Takisto som predkladala včera jeden pozmeňovací návrh, ktorý sa týkal špecifikácie možností, ktoré si môžu účastníci pracovnej zmluvy presnejšie dohodnúť. Možnosť dohodnúť sa v Zákonníku práce so zamestnávateľom ako súkromne v pracovných zmluvách bola, ale my len drobnou úpravou, možno že takým návestím pre ľudí, ktorí si chcú sami určiť, to budem citovať: "Dni, v ktorých zamestnávateľ nie je oprávnený zamestnancovi určovať výkon práce a zároveň aj činnosti ktoré zamestnávateľ nesmie prikázať vykonávať zamestnancovi, hoci by mohli patriť k dohodnutej práci." Je to také návestie a barlička pre zamestnanca, aby si naozaj vedel, že čo si vlastne môže vedieť špecifikovať so zamestnávateľom. A to, či takúto zmluvu zamestnávateľ s ním podpíše, alebo nie, je len v moci zamestnávateľa. Ale vravím, neovplyvní to veľmi ten proces, ktorý teraz je, ale je to len pomoc zamestnancovi, aby vedel, čo si vlastne môže žiadať. Nemyslím si, že je to v tomto prípade zbytočné nafukovanie Zákonníka práce, ako si to myslia niektorí kolegovia. No a dnes podané návrhy zákona - teda išlo o gastrolístky, o ktorých som hovorila, že takisto myslím si, že ľudia majú mať právo rozhodnúť sa, či chcú gastrolístky, ktoré ich obťažujú, či budeme podporovať štátom posvätený biznis, alebo to necháme naozaj na dohode v kolektívnej zmluve medzi zamestnancom a zamestnávateľom. Ďalej presun štátnych sviatkov. Aby sme štátny sviatky mohli, ktoré sa, ktoré pripadnú na stred týždňa mohli presunúť k víkendu, to znamená aby sme scelili rodiny už len tým, že rodiny budú mať pre seba dlhší víkend, čím sa aj zlepší určite aj produktivita práce následne na pracovisku, odpadnú nábehové krivky a proste, myslím, že to naozaj pôjde k lepšej pohode aj zamestnancov, aj zamestnávateľov. A posledný návrh sa týkal doplnenia skúšobnej lehoty na 6 mesiacov, pokiaľ sa na tom v kolektívnej, na 9 mesiacov, pokiaľ sa na tom v kolektívnej zmluve dohodnú. Rovnako na kolektívnu zmluvu nechávame aj možnosť dohodnúť nadčasy tak, ako boli uvedené v terajšom zákone, v terajšej, ešte platnej, platnom Zákonníku práce, to znamená na 250 hodín ponechať možnosť dohody na nadčasovej práci medzi zamestnancom a zamestnávateľom. Teraz to umožňujete v podstate len zdravotníckym zamestnancom. Toto boli všetky pozmeňujúce návrhy z našej dielne. A vzhľadom k tomu, že ráno prebehlo to, čo prebehlo, a tunák naozaj dávam veľkú výčitku aj svojom kolegom opozičným, že neboli schopní na tak dôležitom zákone byť prítomní. Dovolím si obmäkčiť sa a prečítam návrh poslanca... (Krátka pauza.) Nesmiem, ku ktorému by som sa teda zároveň musela. Nechceš. Netreba? (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)