52. schôdza NR SR - 13.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2026-06-12
Poslanec: Dej, Dávid 
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem pekne za slovo. Ale keď sa tu bavíme, že čo sa deje? Však vieme, čo sa deje, ale ide o to, prečo sa to deje. A keď chcete prísť na to, prečo sa to deje, tak počúvajte kolegu Michelka, ten vždy povie, prečo sa to deje, tak ako pri zmene rokovacieho poriadku alebo aj teraz pri voľbe poštou zo zahraničia. On to povedal úplne jasne. Jednoducho tie výsledky nevyhovujú koalícii, nie je to v ich prospech a preto ste sa rozhodli zrušiť túto voľbu poštou zo zahraničia. To je proste fakt. To nepovedal nikto v opozícii, to povedal váš koaličný poslanec. No ale ono k tomu už niečo ako keby, že predchádzalo a ono to nie je len tak, že sa niekto večer išiel si ľahnúť, ráno sa zobudil a ho to napadlo. Lebo vy ste začali zhodou okolností rušiť zastupiteľstvá Slovenskej republiky v Kodani, v Osle. Snažil som si to vygoogliť, v Dánsku alebo teda v Nórsku žije niekde medzi 4 až 6000 ľudí, občanov Slovenskej republiky. Často sú to študenti, ktorí tam jednoducho sa rozhodli, že pôjdu skúsiť štúdium, keďže je tam kvalitnejšie a žiaľ problém je ten, že sa potom zo štúdia vrátiť nechcú, ale teda vy ste zrušili zastupiteľstvo v Kodani a v Osle, za to ste otvorili zastupiteľstvo v Alžírsku, na Filipínach, v Malajzii a v Tanzánii. Ja neviem teda úplne dohľadať tie čísla. Snažil som sa, koľko ľudí so slovenským občianstvom, tak teda majú volebné právo, žijú v týchto krajinách. Nedohľadal som to a to si myslím, že som internetovo zdatnejší. A teda vy to argumentujete tým, že treba mať väčšiu kontrolu nad tými voľbami, lebo vraj teraz tie voľby nie sú úplne pod kontrolou. Ja úplne neviem, že ako v takej Malajzii budú pod väčšou kontrolou, v takej Tanzánii budú voľby zo zahraničia pod väčšou kontrolou, ako napríklad teraz, keby niekto napríklad aj z takého Osla alebo Kodane chcel voliť poštou, to by ma naozaj zaujímalo, či by niekto teda bol ochotný nám to prísť vysvetliť, akým spôsobom chcete zaručiť, že voľby na Filipínach, v Malajzii a v Tanzánii, ak by sa niekto rozhodol teda tam voliť a mal by tú možnosť, akým spôsobom by tie voľby, bola by tam väčšia kontrola nad týmito voľbami. Zaujalo ma to ešte niektoré veci. Prvýkrát sa volilo vo voľbách v roku 2006, voľba poštou, čiže je to nejakých v podstate 20 rokov, kedy sa takýmto spôsobom voliť dá. Ten počet ľudí stále samozrejme narastal. V posledných parlamentných voľbách volilo zo zahraničia poštou takmer 60 000 ľudí. No a keď sa pozriete na to, koho volili. Môžeme sa baviť o tom, prečo, ale teda, keď sa pozrieme čisto na to, koho, tak áno, nie je to vo váš prospech. To je presne to, čo povedal pán Michelko. A povedala to aj kolegyňa Števulová, že to môže rozhodnúť o tých voľbách, lebo to môže urobiť jeden dva mandáty a je pravdepodobnosť taká po tomto období, to, ako tu vládnete, že tých ľudí, ktorí by chceli voliť zo zahraničia, môže byť ďaleko viacej. A nie, nie je za tým britská vláda, je za tým slovenská vláda, tá vaša aktuálna. A mňa ešte zaujala jedna vec. Ja som rád, pán Jarjabek, že tu zhodou okolností sedíte, lebo keď som si robil prípravu, tak, že náhoda je, ako sa hovorí, nechcem povedať, nie je to slušné, ale teda vyskočil mi váš príspevok a teda citujem: „To naozaj nikomu nevadí, že voľby poštou a štandardné voľby sú v úplne v inom čase?“ Ja neviem, tak samozrejme, že keď niekto volí v USA, tak tam je asi iný čas, tam je časový posun. Ale chápem, ako ste to mysleli. Ja neviem, to vám 20 rokov nevadilo? Však vy ste tu asi najdlhšie, nie? Ak sa nemýlim, že ste tu historicky najdlhšie ako poslanec. To vám 20 rokov nevadilo, to vás teraz napadlo, že to sa koná v úplne inom čase. Veď to je pointa predsa tých volieb zo zahraničia, že nemôžete predsa odvoliť v USA alebo v Latinskej Amerike alebo niekde v Austrálii v rovnakom čase ako na Slovensku, aby tie hlasovacie lístky stihli prísť. No. A mňa by to teda naozaj zaujímalo, lebo v podstate od toho roku 2006 po súčasnosť, to je nejakých, s menšími prestávkami, s nejakým časovým odstupom, tu vládnete 16 rokov. Čo za tú dobu ste mali možnosť, čas, verím tomu, že aj schopnosti prísť na to, že je niekde problém a vy ste na to neprišli. Za tú dobu a zrazu, zrazu teda je to problém. Tak ako zrazu je problém novela Trestného zákona, kajúcnici, rokovací poriadok, tak zrazu je problém voľba poštou zo zahraničia. A včera tu pán Mažgút hovoril o tom, ako sa vlastne ľudia húfne vracajú na Slovensko, lebo sa im tu žije lepšie, tak potom čoho sa bojíte, keď chcú ľudia mladí napríklad, lebo väčšina tých ľudí, ktorí volia, sú aj mladí ľudia, ktorí chcú voliť zo zahraničia, tak v čom je taký problém, keď to tak geniálne vládnete? Je to tak super, že sa sem vracajú. Tak potom ja nechápem, že čoho sa bojíte, že prečo im to chcete zakázať. Veď predsa je tu tak dobre, že sa nemusíte báť toho, že ľudia, ktorých ste doslova niektorých aj vyhnali z tejto krajiny, by vás nevolili. No. K tým číslam, lebo pán Mažgút hovoril včera, že každú dobrú debatu pokazia. Fakt nemám rád úplne ako keby toto prirovnanie, ale dobre, povedal on, ja to iba citujem. Ja som si tie čísla pozrel, ja som ich tu aj včera mal teda. Použijem ich. 75 % mladých ľudí, to sú stredoškoláci vo veku 16 – 17 rokov, uvažuje nad tým, že odíde zo Slovenska. To nie je ako keby z mojej facebookovej, instagramovej ankety. Toto sú čísla, ktoré zdieľal komisár pre deti. Neznamená, že odídu. Samozrejme, dalo by sa tým argumentovať, ale už len to, že nad tým uvažujú, si myslím, že 75 % mladých ľudí, že to sú kritické čísla. A asi by som sa ja na vašom mieste, keby mám tú možnosť, zaoberal týmto ako tým, že ideme rušiť voľbu poštou. Potom z tých mladých ľudí reálne každý piaty maturant odíde. Čo by aj nebol problém. Problém je, že sa väčšina z nich nechce vrátiť. A z tých najlepších a najšikovnejších, ktorí odídu, sa chce vrátiť len 1/3. A to je problém, že odchádzajú naozaj mladí šikovní ľudia, ktorí dosahujú, dajme tomu, študijné dobré výsledky, ktoré by mohli byť pridanou hodnotou pre túto spoločnosť v tejto krajine, ale nie sú, lebo nevidia tú budúcnosť, perspektívu a víziu, že by sa tu mohli mať lepšie, tak odídu. A samozrejme, že majú právo rozhodovať. Ten argument toho, že vy ste odišli, lebo... Nie, je to úplná hlúposť. To môžete potom povedať, že niekto, kto už nie je schopný chodiť, tiež by nemal voliť. Je to úplná hlúposť. V živote ma to nenapadlo, aj keď viem, že možno starší ľudia, ktorí možno už sú imobilní, nás nevolia, v živote ma nenapadlo ich obmedziť voľbou, ale že to napadlo sociálnodemokratickú stranu, tak to ma naozaj prekvapuje. A vlastne ma to neprekvapuje, vieme, že nie ste sociálnodemokratická strana. No a teda chcem prejsť ešte k tomu, že keď aj pri tejto legislatíve príde nejaký pozmeňujúci návrh, tak v zásade zase riešite v ňom iba seba. Pán Michelko, myslím, že tak to bolo, že tu chce vlastne zvýšiť to kvórum tých preferenčných hlasov po skúsenosti, ktorú SNS po tomto volebnom období má. A vlastne ako keby, že keď už aj vy niečo, čo idete riešiť v nejakej legislatíve, vy tu naozaj stále riešite len seba, v podstate za posledné dni tu riešime kajúcnikov, rokovací poriadok, voľbu poštou zo zahraničia a myslím si, že asi už pravdepodobne budúci týždeň príde na rad predĺženie volebných období Národnej rady a samosprávy. Myslím si, že tak to je v tom programe. Ten sa samozrejme môže 20-krát zmeniť, však na to sme zvyknutí, ale takto to je. No a teda. Chcel by som ešte na záver povedať jednu vec, že tiež som uvažoval nad tým. Tiež som uvažoval nad tým, že odídem do zahraničia. Bolo to po strednej škole. Ale teda nejakým spôsobom som si hovoril, že ani múdre slováčiny nikdy nenahradia a teda, keď som videl, akým spôsobom sa obracia táto krajina. Nebolo to úplne tým smerom, ktorým by sa to, dajme tomu, že tá vízia sa zhodovala s tou. No tak som si povedal, že skúsim to možno nejako zmeniť. Nevedel som, že tu raz budem sedieť alebo teda vystupovať, ako v tejto chvíli, ale pripadalo mi to ako lepšia možnosť v tej dobe ako odísť do zahraničia. Tak som tu teda ostal. Ale mnoho mladých ľudí jednoducho odíde a povie si, že prečo by mali, hej? Však oni tejto krajine nič nedlžia. Ja si myslím, že je to úplne naopak, že táto krajina dlží možno ich rodičom, starým rodičom a tým mladým ľuďom, ktorí by tu mohli žiť. A teda, keď som si aj písal túto prípravu k tomuto návrhu zákona, tak som si hovoril, že rozumiem tomu, že vy vlastne chcete obmedziť to, aby mladí ľudia alebo teda celkovo ľudia žijúci v zahraničí so slovenským občianstvom túto voľbu poštou mali ďaleko komplikovanejšiu, lebo je to komplikácia. Vy sa teda tvárite, že ide o nejakú kontrolu, čo nie je úplná pravda, lebo som to ilustroval na tom príklade s tou Malajziou a podobne, že tu nedochádza k väčšej kontrole. Doteraz som nemal pocit, že by bol nejaký problém s tou kontrolou, ale teraz zrazu je. Tak ja si myslím, že toto môže mať aj efekt taký, že vy paradoxne tých ľudí viacej môžete zmobilizovať. Aj keď áno, je to finančne náročné, lebo mnohí mladí ľudia písali teda aj mne, že žijú v zahraničí, tak nie je to jednoduché si kúpiť letenky a prísť sem konkrétny deň, lebo tak voľby sú väčšinou v sobotu. Častokrát sa stáva teda, že keď máte školu a podobne, neviem úplne presne, kedy vychádza termín volieb, ale teda, že máte aj nejaké povinnosti, prácu a tak ďalej. A teda akokoľvek sa budete tváriť, že vy chcete zdostupniť tú voľbu poštou, aby bola možno nejako viacej kontrolovaná a podobne, tak každý jeden z tých argumentov nesedí. Ja by som chcel teda naozaj vedieť, aké sú ďalšie tie argumenty, lebo zatiaľ jediný, ktorému ja rozumiem a s ktorým sa dá súhlasiť, argument, preniesol pán Michelko. Ale nikto z koalície doteraz nepovedal, pán Jarjabek sa možno pokúsil. OK, však ja to beriem, je to váš názor, ja som za to, aby sme boli slobodomyselní ľudia, ale ani to úplne nesedí. Tak preto by som bol rád, keby ste vystúpili, lebo aj v hodine otázok tu pán Kaliňák hovoril o tom, že sa tu nepracuje a podobne, nechodíme sem. Ja neviem teda, keď si porovnáme na základe dát, že koľko vystupujú koaliční a opoziční poslanci, asi by ste nemenili rokovací poriadok, takže nie, ani pravda, že sa nepracuje, tak možno, pozeral sa vtedy na nás, ale možno to myslel na vás, neviem ako to je, ale môžete nám teda vysvetliť, prečo sa musí po 20 rokoch rušiť voľba poštou zo zahraničia. Poviem ešte jednu vec a to už bude asi aj záver toho celého. Situácia je taká, že mladí ľudia odchádzajú z tejto krajiny v zásade z dvoch, možno troch dôvodov. A je to aj môj pocit, ale aj čísla to dokazujú, keď si pozriete tie prieskumy a tie dôvody, prečo mladí ľudia odchádzajú. Ja viem, že vy sa to častokrát snažíte komunikovať spôsobom: však za to vy ste tu v 89. Ja som v 89. nebol ani v pláne, ale sme radi, že prišla zmena režimu, že vy ste boli za to, aby mohli ľudia slobodne cestovať a mohli viacej zarábať. No len tie prieskumy nedokazujú to, že tí mladí odchádzajú preto, aby viacej zarobili. Odchádzajú preto, lebo je tu zlá spoločenská, politická atmosféra. Na tom sa asi všetci zhodneme. Nezhodneme sa na tom, kto za to môže, ale na tomto sa zhodneme. Toto je prvý dôvod, prečo mladí ľudia odchádzajú z krajiny. Ten druhý dôvod je to, že nemajú možnosť tu tak kvalitne študovať alebo sa uplatniť na trhu práce, a teraz ani nie kvôli platu, ale kvôli pracovným podmienkam, lebo nie všetci majú také pracovné podmienky, že by sa na Slovensku vedeli uživiť, lebo jednoducho ekonomika je v takom stave, v akom je. A ten tretí dôvod, a to s tými prvými dvoma súvisí, je nedostupnosť bývania. A faktom je, že nedostupnosť bývania máme najviac nedostupnú v porovnaní krajín OECD. My sme úplne na chvoste, čo sa týka osamostatnenia sa mladých ľudí od rodičov. Je to až niekde ďaleko po 30, pričom priemer je niekde okolo 26 – 27 rokov. Samozrejme, podľa krajiny, situácie a tak ďalej. Keď sa pozrieme na paritu kúpnej sily, ceny nehnuteľností, tak vy ste sa dopracovali až tam, že kúpiť si nehnuteľnosť v Bratislave je pomaly náročnejšie ako v Amsterdame, v Aténach alebo v Prahe. Dokonca už v Londýne je teraz, samozrejme, to porovnávam v tej mzde a cene nehnuteľností, že čo si môže človek za tú mzdu dovoliť, tak v Londýne je dostupnejšie bývanie. A toto sú dôvody, prečo mladí ľudia odchádzajú z tejto krajiny. A verte mi, že to nie je jednoduché sa rozhodnúť a odísť. To nie je o tom, že ja idem viacej zarobiť. Však samozrejme, keď niekto chce viacej zarobiť v lete, neviem, nech ide, veď to je v poriadku. Ale ak niekto odchádza z týchto dôvodov a toto sú naozaj dôvody na základe čísiel, prečo ľudia odchádzajú, tak ja si myslím, že majú právo v zahraničí sa rozhodovať alebo nejakým spôsobom rozhodnúť o tom, akým smerom sa táto krajina bude uberať. A vy im v tom chcete zabrániť len a len kvôli tomu, lebo vám to nesedí. Povedal to pán Michelko, že vám to nesedí, jednoducho sa vám tie výsledky volieb nepáčia. A potom je otázka naozaj. V hraniči sa rozhodovať alebo nejakým spôsobom rozhodnúť o tom, ako, akým smerom sa táto krajina bude uberať? A vy im v tom chcete zabrániť len a len kvôli tomu, lebo vám to nesedí. Povedal to pán Michelko, že vám to nesedí, jednoducho sa vám tie výsledky volieb nepáčia. A potom je otázka, naozaj už tam budem končiť, poslednou otázkou, že či nie je lepšie sa zamyslieť nad tým, že akým spôsobom tu riadite túto krajinu, tento štát. Lebo naozaj niekedy má takú možnosť, že si môže kupovať byty v lukratívnej časti v centre mesta v hotovosti, ako to dokáže syn predsedu vašej strany. Ja naozaj, kebyže, nepoznám veľa mladých ľudí, ktorí by toto dokázali. A neviem, môžeme tam hľadať nejakú kauzalitu a podobne, nechce sa mi teraz tomu úplne venovať. Ale, ak hokej. Tá situácia je takáto. A obmedziť voľbu poštou zo zahraničia len a len preto, že vám sa to hodí, lebo vám nevyhovujú výsledky, aké sú. Neviem, ja by som sa snažil možno pristúpiť k tomuto celému úplne ináč a ukázať tým ľuďom, že im záleží, že vám záleží na tom, ako sa týmto ľuďom tu žije, ale vám na tom nezáleží, vám je to jedno. Tu ide o to, ako sa tu žije pánovi predsedajúcemu za mnou. To je jediné, čo vás zaujíma. Ostatné vám je totálne ukradnuté, pretože parlament je to miesto, kde by sme sa mali baviť o tom, ako sa ľudia majú, ako sa im žije a nie nás tu umlčiavať zmenami rokovacieho poriadku alebo tým, že zakážete ľuďom žijúcim v zahraničí voliť. Veď to je úplný nezmysel. Demokracia nie je o tom, že nás umlčíte, demokracia je o tom, že budeme diskutovať. Keď mne tu niekto vyčíta, že tu chodím do rozpravy, diskutujem a podobne, a čo mám robiť? Veď o tom je ten parlament, to je naša, naša práca, to máme robiť. Ak raz bude našou prácou lopatovať a kopať, tak budem lopatovať a kopať. Aj to som robil. Ja s tým nemám problém, ale my tu máme dneska diskutovať a vy nediskutujete. Samozrejme, že ma to hnevá. Mňa to hnevá, lebo väčšina mojich rovesníkov tu už dneska nie je. Moji spolužiaci tu nie sú. Nechcú sa vrátiť a im vlastne ani neviem povedať, prečo by sa mali vrátiť. Neviem im to povedať, naozaj. A chcel by som, aby sa vrátili. A mohli by aj oni voliť. Mohli by voliť. Mohli. Však dajte faktickú. Kľudne sa prihláste. Dajte faktickú, môžeme sa o tom pobaviť. Lebo ja neviem úplne, viem, že sa o mne bavíte, ale neviem, čo hovoríte, ťažko sa mi na to reaguje. Aj tí ľudia, ktorí odišli, by mohli a chceli voliť, ale nemôžu. Nemôžu, lebo ja chápem, že vy, keď ste v Kodani a máte dať 200 – 400 € za letenku, že si to dvakrát zrátate, aj napriek tomu, že by ste veľmi chceli, aby sa tu ľuďom žilo lepšie, teraz bez ohľadu na to, koho volia. Takže podľa mňa, ako som začal, nejde len o to, čo sa tu deje, ale prečo sa to deje. A prečo sa to deje, povedal pán Michelko. Verím tomu, že nájdete nejaké nové argumenty a vysvetlíte nám, prečo je teda nevyhnutné zrazu po takmer, neviem, 16 či koľkých rokoch, koľko tu vládnete, rušiť voľbu poštou zo zahraničia. Ďakujem.