14. schôdza NR SR - 2.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2013-01-30
Poslanec: Galko, Ľubomír (SaS)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené dámy, vážení páni, hneď na úvod chcem povedať, že klub strany Sloboda a Solidarita zákon o pozemkových spoločenstvách podporí. Je pravdou, že návrh zákona reaguje na viaceré podnety organizácií pozemkových spoločenstiev aj odbornej verejnosti, ako aj na praktické skúsenosti zúčastnených orgánov štátnej správy, vlastníkov lesov a podobne, a pokladáme ho za potrebný. Zozbierali sme zopár pripomienok ľudí priamo z praxe. Pokladáme to za dobré postrehy. A mohli by vylepšiť niektoré detaily tohto zákona v druhom čítaní, plus by mohla byť spustená v budúcnosti debata o zastúpení štátu v niektorých takýchto spoločenstvách cez Slovenský pozemkový fond za „neznámych“ vlastníkov. Ale platí to, čo som povedal na začiatku, je to v zásade návrh, ktorý posúva právnu úpravu v tejto oblasti dopredu. Dovolím si prečítať tie pripomienky. Po prvé. Súčasný právny stav pri spravovaní spoločného majetku je neúnosný a neakceptovateľný, neraz prichádza k zneužívaniu vlastníckych práv rôznymi „pseudovlastníkmi“ pôvodných vlastníkov pozemkov, keď dochádza ku krádeži vlastníckeho práva k pozemkom. Katastrálny úrad žiada pri zápise pri zmene vlastníka do pozemkovej knihy súhlas všetkých vlastníkov spoločenstva, čo v niektorých prípadoch predstavuje vyše 600 členov. A nie je to možné, lebo súčasne prebiehajú aj dedičské konania zomretých členov. Spoločenstvo je živý organizmus, stále sa meniaci a s novými vlastníkmi na základe dedenia. Tento stav by mal jednoznačne riešiť zákon, ktorý by mal určiť možnosť delegovania kompetencií výboru spoločenstva, alebo najmenej 51 %, respektíve dvoch tretín, obdobne, ako je to pri bytových spoločenstvách, schválených podielom ich vlastníkov, aby to katastrálny úrad a iné štátne inštitúcie akceptovali. Ak je to možné pri bytových spoločenstvách (zákon č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov), tak myslíme si, že by to mohlo platiť aj pri pozemkových spoločenstvách. Je nemysliteľné, že napriek stanovám pozemkového spoločenstva, riadnej zakladateľskej zmluve a schváleným kompetenciám výboru štátne organizácie výbor spoločenstva ignorujú a nerešpektujú väčšinovú vôľu vlastníkov. Neakceptovaním pozemkových spoločenstiev, ich štatutárnych zástupcov a okliešťovaním ich kompetencií sú ohrozované rozvojové záujmy obcí i štátu, ale i privátneho sektora vzhľadom na nemožnosť získať právoplatné stavebné povolenie či kolaudačné rozhodnutie a užívanie postavených stavieb. To znamená, že by bolo vhodné, aby založené spoločenstvá s právnou subjektivitou mohli mať možnosť určovať kompetencie výboru spoločenstva do nakladania s pozemkami v súlade s územným plánom obce, rozdelenie zisku spoločenstva, určovanie odmeny výboru a podobne. Za čias pôvodného urbára spoločenstvo spravoval výbor. Ďalej, po druhé, navrhujeme, aby v návrhu zákona bola zakotvená „žiadna“ nedeliteľnosť lesných pozemkov vzhľadom na to, že spravovanie lesa a revitalizácia lesa je najefektívnejšia v celistvosti. Nie je dobrý návrh zastúpenie štátu, teda Slovenského pozemkového fondu v pozemkovom spoločenstve, ktorý má zastupovať neznámych vlastníkov. Neznámi vlastníci neexistujú, predsa urbársky podiel bol vždy zastúpený konkrétnym vlastníkom a menom. Ak neexistujú dedičia a nástupníci po pôvodnom vlastníkovi, jeho podiel by malo spravovať pozemkové spoločenstvo, a nie štát, a ešte na základe nájomnej zmluvy v § 8 ods. 4. Navrhovaný postup pripomína zoštátnenie súkromného vlastníctva. Ďalší bod, k jednotlivým paragrafom. V § 8 ods. 3 nie je jasne definované, čo je to primeraná náhrada a akým spôsobom sa poskytne, či sa bude jednať o finančnú náhradu a či bude potrebný súhlas ostatných členov pozemkového spoločenstva. Navrhujeme vypustiť § 8 ods. 4 a takisto § 9 ods. 9. V § 10 nesúhlasíme s tým, aby štát vstupoval do súkromného vlastníctva prostredníctvom Slovenského pozemkového fondu, ktorý má zastupovať neznámych vlastníkov. Tak ako bolo spomenuté, neznámi vlastníci neexistujú, urbársky podiel bol vždy zastúpený konkrétnym vlastníkom a menom. Ak neexistujú dedičia a nástupníci po pôvodnom vlastníkovi, jeho podiel by malo spravovať pozemkové spoločenstvo ako právnická osoba a zisk z hospodárenia by sa mal rozdeliť medzi členov spoločenstva podľa výšky ich podielov na spoločnej nehnuteľnosti. Nie je dobré a je to v podstate amorálne, aby Slovenský pozemkový fond po nadobudnutí takéhoto majetku tento prenajímal pozemkovému spoločenstvu, teda ostatným spoluvlastníkom za úhradu, ktorá bude príjmom štátneho rozpočtu. Navrhneme § 11 doplniť o odsek 11: „Príjem z predaja spoločnej nehnuteľnosti vo vlastníctve štátu sa stáva príjmom všetkých členov pozemkového spoločenstva.“ To boli pripomienky, ktoré sme zozbierali od ľudí priamo z praxe. Ja si dovolím uviesť jeden osobný postreh, jedna vec v dôvodovej správe ma vyrušila. V dôvodovej správe sa píše: „Predložený návrh zákona bude mať pozitívny dopad na príjmovú časť štátneho rozpočtu, ktorý však nie je možné presne kvantifikovať, nebude mať dopad na výdavkovú časť štátneho rozpočtu ani na rozpočty vyšších územných celkov, rozpočty obcí, na životné prostredie ani podnikateľské prostredie a nebude mať žiadne sociálne vplyvy ani vplyv na informatizáciu spoločnosti." Zároveň ale v doložke vybraných vplyvov sa píše: „Predkladateľ odhaduje približný príjem štátneho rozpočtu vo výške 100 000 eur ročne, pričom v prvom polroku prvého roku účinnosti zákona pôjde len o polovicu predpokladaného príjmu z dôvodu neskoršieho nadobudnutia účinnosti ustanovení o ukladaní pokút.“ Pozitívny vplyv návrh zákona na rozpočet Slovenského pozemkového fondu, a tým aj na rozpočet verejnej správy Slovenskej republiky nie je možné presnejšie odhadnúť a kvantifikovať, keďže v súčasnosti nie je známy presný počet ani veľkosť, a tým ani hodnota podielov spoločných nehnuteľností vo vlastníctve štátu v správe Slovenského pozemkového fondu. Zároveň nie je možné vopred ani odhadnúť cenu podielov spoločnej nehnuteľnosti, ktorá sa môže určiť až pri prípadnom predaji v budúcnosti pri uzatváraní kúpnych zmlúv. Rovnako nie je možné v súčasnosti kvantifikovať výšku pokút ukladaných v budúcnosti za prípadné porušenia povinností podľa tohto návrhu zákona, keďže nie je možné odhadnúť počet a rozsah porušovania povinností. V súčasnosti platný zákon č. 181/1995 Z. z. o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov neobsahuje ustanovenia o správnych deliktoch a ukladaní sankcií, takže nie je k dispozícii ani štatistika porušovania povinností podľa platného zákona, ktorá by umožnila predpokladať rozsah porušovania nového zákona. Dovolím si na tomto mieste zacitovať Richarda Sulíka z jeho prejavu k zákonu o štátnom rozpočte: „Peter Kažimír predkladá rozpočet, ktorý vychádza z takého rastu HDP, ku ktorému zrejme nedôjde. Existujú odhady, že rast HDP bude nula. Prístup zodpovedného hospodára je taký, že príjmy odhaduje konzervatívne a výdaje s rezervou. Tento prístup pán Kažimír nemá.“ Dámy a páni, tak ako váš minister Peter Kažimír nemá prístup dobrého hospodára a nemá ani cit pre ekonomický vývoj v krajine, a v schválenom rozpočte budeme svedkami zrážky ideológie s realitou, tak aj vy, pán minister, respektíve vaši úradníci, nemáte prístup dobrého hospodára pri tomto zákone, keď už dnes plánujete výnosy z pokút bez absolútne relevantného základu. Nemáte absolútne žiadne podklady, opakujem, z ktorých by ste mohli usudzovať, či vôbec, a ak áno, tak ako budú členovia spoločenstiev, respektíve samotné spoločenstvá povinnosti vyplývajúce im z tohto zákona porušovať. V odhade teda mala byť veľká nula. A to by spravil dobrý hospodár. Podľa môjho názoru je úplne scestné v prípade tohto zákona počítať s pozitívnym vplyvom na rozpočet verejnej správy, s akokoľvek finančnou čiastkou z výnosu z pokút, pretože potom je namieste otázka, či štátni zamestnanci obvodného lesného úradu budú mať ročný plán pokút a ako ho naplnia, či budú číhať na jeden deň nedodržania lehoty a hneď budú ukladať pokuty. Podčiarknuté, zhrnuté, platí to, čo som povedal na začiatku, zákon ako taký podporíme, s určitými vylepšeniami prídeme v ďalšom čítaní a nesúhlasíme s tým, aby pri takýchto zákonoch sa predpokladalo to, že štátny rozpočet príde k nejakým peniazom na základe nejakých len želaní, a preto by som vás chcel požiadať, aby v budúcnosti ste sa stavali k odhadom dopadov na príjem v časti štátneho rozpočtu ako dobrý hospodár. Ďakujem vám za pozornosť.