39. schôdza NR SR - 10.deň - B. popoludní
Dátum: 2014-10-29
Poslanec: Krajcer, Daniel (-)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

55. Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, takisto vítam študentov. Aspoň ste sa trošku pobavili. Však? Áno, v politike je občas aj humor, ale to je ten lepší prípad. No v tejto diskusii už zaznelo všeličo, takže ja sa naozaj pokúsim byť stručný, len možno na margo kolegu Hlinu, ktorý niekedy expresívne sa vyjadruje, ale ja zas musím uznať, že niekedy aj trafí klinec po hlavičke, ale myslím si, že toto nebol ten prípad. Pokúsim sa možno aj čiastočne zhrnúť tú diskusiu, ktorá tu bola k tomuto návrhu, čiže naozaj sa vyhnem nejakým historickým exkurzom, aj keď história je aj mojou záľubou. V prvom rade si myslím, že v súčasnosti, v roku 2014, pri existencii samostatnej Slovenskej republiky by sme sa mali vyhnúť už takým tým anachronizmom z minulosti a rôznym nánosom, čiže ja naozaj túto tému nevnímam cez nejakú konfesionálnu optiku, ja si myslím, že hrať sa tu na luteránov, katolíkov a neviem koho ešte iného, to už je naozaj anachronizmus, pán kolega Kvasnička, a rovnako si myslím, že do tejto témy už nepatrí ani taký ten nános možno z minulosti, ktorý sa prejavoval pri tých rôznych táboroch jednak zástancov samostatnosti Slovenska a takého čechoslovakistického pohľadu, nepatrí to už podľa mňa do tejto témy, pretože, toto všetko je už minulosť. Pre mňa táto téma je obsiahnutá v jednej úplne elementárnej základnej otázke, na ktorú keď si každý odpovie či už áno, alebo nie, tak musí mať jasné ako, ako bude hlasovať. Tá otázka znie, keďže štátne sviatky sú symboly, jednoducho je to fakt, každý štát má svoje symboly aj v podobe štátnych sviatkov. Tie symboly totižto prispievajú k nejakej identite, či už krajiny, alebo národného spoločenstva, a súhlasím s kolegom Hlinom, že je nezmyslom zvyšovať počty štátnych sviatkov aj z ekonomického aj iného hľadiska, ale myslím si, že tu je riešenie vyriešiť to cez presun Dňa ústavy medzi pamätné dni, koniec koncov ja sa domnievam, že nie síce de iure, de iure bola účinnosť ústavy k 1. októbru '92, ale podľa mňa de facto, tá účinnosť bola k 1. januáru, čiže kto si chce uctievať, aj keď ja takého vo svojom okolí nepoznám, ktorý by sa v deň ústavy zobúdzal, že s tým pátosom a pocitom neodbytným, že si potrebuje uctiť ústavu, ale, ale je to v poriadku, je to súčasťou fungovania krajiny, pokojne sa dá takýto deň uctiť v deň 1. januára, kedy oslavujeme Deň vzniku samostatnej Slovenskej republiky. Toto všetko sú podľa mňa len dôvody, ktoré sú mimo podstaty, a podstatnou je tá otázka, ktorú teraz poviem. Tá otázka znie, či by bez vzniku Československa existovala Slovenská republika. Na túto jednoduchú otázku, keď si odpovieme, tak si myslím, že každý z nás vie, ako bude v tomto prípade hlasovať. Pre mňa tá odpoveď je úplne jednoznačná, nebola. Nebola a sú tu ľudia z rôznych oblastí aj z oblasti histórie, aj archeológie, ktorí to môžu potvrdiť. No po Nitriansku v 11. storočí, po ixsto rokoch boli po prvýkrát uznané hranice Slovenska a najmä kontroverzná južná hranica. To je proste fakt a teraz opäť nepôjdem do tej oblasti, ktorá tu už mnohokrát zaznela, čím prispela Československá republika z hľadiska rozvoja pre vznik podmienok na to, aby Slovensko mohlo úspešne fungovať po roku 1993, nehovorím, že vo všetkých oblastiach, ale za úspech, existenciu a fungovanie krajiny ja považujem. Dodávam ešte k tejto základnej otázke, na ktorú si každý môže dať odpoveď, a podľa toho sa zariadiť pri hlasovaní, že, a to je môj osobný názor, že bez výrazného prispenia Milana Rastislava Štefánika je veľmi otázne, že či by tento projekt bol úspešný, pretože minimálne v dvoch oblastiach prispel naozaj kľúčovou mierou. Tou prvou oblasťou bola oblasť diplomacie, pretože kontakty na vysoké kruhy, najmä Francúzskej republiky mal len on a on naozaj otvoril dvere aj Masarykovi a Benešovi a druhou kľúčovou oblasťou a možno ešte dôležitejšou, je oblasť vojenská. Bez vzniku československých légií by veľmi ťažko štáty Dohody akceptovali vôbec predstavu vzniku takéhoto štátu v strednej Európe. Čiže to je podľa mňa základná otázka. A prečo tento návrh je alebo má zmysel, aby sme o ňom diskutovali, a podľa môjho názoru ho aj schválili, pretože všetko ostatné v tejto chvíli nie je také podstatné. Všetky tie otázky, či 28, alebo 30, dobre, jedna poznámka z oblasti histórie. Mimochodom, neviem teda, či tí, ktorí vnímajú tieto dátumy ako kľúčové alebo vôbec postoj k tomu, že či vznik Československa má byť štátnym sviatkom, tak len jedna poznámka. HSĽS v roku 1937 navrhlo, aby vznik Československa bol štátnym sviatkom, aj keď oni to viazali na 30., ale aj postoj vtedajšej autonomistickej politickej sily najvýznamnejšej, bol jednoducho taký, že akceptovali, že áno, vznik Československa je mimoriadne významný aj pre Slovensko v akejkoľvek podobe, či už v rámci federácie, autonómie, alebo pri samostatnej existencii štátu. Čiže to len dôkaz toho, že aj tie rôzne čechoslovakistické a iné pohľady už dnes absolútne podľa mňa nezohrávajú žiadnu rolu. Prečo je pre tento návrh dôležitý z môjho pohľadu aj vo vzťahu k súčasnosti? Okrem toho, že boli zadefinované naše hranice, Slovensko sa vznikom Československa zaradilo medzi krajiny západnej civilizácie, to je môj názor a to už je téma, ktorá je podľa mňa dôležitá aj pre súčasnosť, pretože, bohužiaľ, aj v slovenskej politike máme takých, ktorí spochybňujú túto pozíciu našej krajiny, sú to dokonca aj vrcholní predstavitelia tohto štátu, sú to aj niektorí europoslanci a toto ja považujem za problém. Vznikom Československa sa aj Slovensko zaradilo medzi štáty západnej civilizácie a podľa mňa je nezodpovedné, ak to spochybňujeme v súčasnosti. Na záver, keďže som sľúbil, že budem hovoriť krátko, možno len jedna taká pomôcka kolegom zo SMER-u, lebo tak tá 83 nepustí, pokiaľ sa rozhodnete, že tento návrh neposuniete do druhého čítania, hoci práve v tom druhom čítaní by sa dali odstrániť tie rôznorodosti pri tých pohľadoch, tak možno jeden moment, ktorý ste si, pripúšťam, že nevšimli. Takže sa vás chcem opýtať, že či ste si všimli, že bustu akého politika mal váš predseda Robert Fico pri jednom z prezidentských predvolebných spotov. Pamätáte si? Lebo ja si pamätám. Bol to Milan Rastislav Štefánik. Ďakujem pekne.