4. schôdza NR SR - 6.deň - B. popoludní
Dátum: 2012-08-01
Poslanec: Fronc, Martin (KDH)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Dúfam, že budete vnímať moje vystúpenie ako vystúpenie k veci, a ja vám zase sľubujem, že to určite nebude trvať pol hodiny, že za 10 minút skončím. A druhú ale prosbu by som mal, aby pán minister tuná bol a ma počúval, pretože k nemu chcem hovoriť a je tu miesto pre predkladateľa. Tak by som ho o to poprosil. Dôvod na skrátené konanie. Jediný dôvod na skrátené legislatívne konanie, ktorý si viem predstaviť v tomto prípade, sú hroziace národohospodárske škody. Takže otázka je, či hrozia alebo nehrozia národohospodárske škody. Ja by som bol ochotný, pán minister, ten materiál aj zobrať, keby ste tu tie škody riešili. A ja budem vychádzať z vášho materiálu a z čísel, ktoré tu máte v doložke vplyvov, z tabuliek, najmä z tabuľky 1 a z oficiálnych čísel. Tu sa dozvedáme, že za tých 9 % si sporiteľ nazbiera za to obdobie rádovo 150 000 eur. Ide o priemerného sporiteľa, teda toho, ktorý má to obdobie priemerný plat, celý čas sa hráme na priemerné hodnoty, tak všetky tie čísla, ktoré budeme spomínať, budú priemerné. No to, že znížením na 4 % ho oberiete, ako to už povedal kolega Mihál, za tých 40 rokov takmer o 90 000 eur, jedna vec. Ale druhá vec je, i keď mám pochybnosti o zhodnotení, pretože tu vychádza sa zo zhodnotenia 2,5 až 3 % a z inflácie za to celé obdobie 4 %, teda fakt je, a zase je to vaše číslo, že v reáli po tých 40 rokoch má 66 000 eur, 66 000 eur, predpokladám, z tých 9 %, nie z ostatných, že štát sa nebude správať horšie v 1. pilieri k sporiteľovi, k tomu, kto odvádza, teda k občanovi. Takže vychádzam z tých istých hodnôt, ktoré tu máte uvedené. To znamená, že keď priemerný vek občana na Slovensku nie je ani 72 rokov, tak poberateľom bude občan necelých 10 rokov. A to ešte nepočítam, že sa mu tie peniaze nevyplatia hneď. To znamená, že keď sa mu prvý rok vyplatí z toho 10 %, 6 600, tak tam zostáva ešte prakticky 59 000 a tie sa ešte stále zhodnocujú. Ale to dajme tiež bokom. Čiže je to len tých 66 000. Vychádza mu len z tých 9 % dôchodok 550 eur mesačne po celú dobu. Dôchodok človeka, ktorý má priemerný príjem dnes 850 až 880 eur, je koľko 43 % rádovo z jeho hrubého príjmu. To je 380 až 400 eur. Kde sa stráca tých 150 eur? Ja som rátal ešte väčšie straty, ale vychádzam len z vašich oficiálnych čísiel. A moja otázka znie: Kde sa tie peniaze strácajú, inými slovami, čo všetko sa z nich platí? Ja beriem, že sa musí platiť, že časť ľudí nikde nerobí, to znamená, že 10 % obyvateľov tiež nejaký dôchodok poberá a na tých ostatných sa týmto svojím sporením poskladáme. Ale tie straty sú oveľa väčšie. Preto keby ste v tejto chvíli, pán minister, riešili, čo všetko sa platí a či sa rozumne platí z toho, čo sa vyberie cez tie odvody do dôchodkového zabezpečenia, tak by som si myslel, že naozaj sa snažíte riešiť problém, riešiť ho tak, aby nedochádzalo zbytočne k stratám a aby ten človek, ktorý zodpovedne robí a zodpovedne odvádza 40 rokov, dostal predsa len trochu viac z toho, čo bolo odvedené, ako čo v skutočnosti dnes dostane. To by som videl za poctivé riešenie. A v tom prípade, pán minister, napriek rozporným pohľadom väčšiny z nás na to, či má byť alebo nemá byť skrátené konanie, tak by som bol ochotný aj za to zahlasovať, keby ste to takto riešili. Žiaľbohu, vy len hľadáte peniaze, to, kde ďalšie zobrať a ich tam dať. A toto, si nemyslím, je riešením problému, ktorý je zákonný pre skrátené konanie, teda z dôvodov národohospodárskej škody. Takže, pán minister, je mi ľúto a za skrátené konanie, iste vás prekvapím, hlasovať nebudem. Ďakujem pekne. (Potlesk.)