29. schôdza NR SR - 4.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2014-01-31
Poslanec: Martvoň, Anton (SMER - SD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

84. Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne, kolegovia, milí hostia, dovoľte, aby som odôvodnil v mene skupiny predkladateľov za stranu SMER návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník a taktiež aj niektoré ďalšie zákony, ktoré spolu predkladáme poslanci Národnej rady Anton Martvoň, Otto Brixi, Miroslav Číž, Tibor Glenda, Daniel Duchoň, Iveta Lišková, Štefan Gašparovič, Eva Hufková, Dušan Bublavý, Mária Janíková, Viera Kučerová a Oľga Nachtmannová. My poslanci Národnej rady za stranu SMER - sociálna demokracia sme návrh zákona pripravili ako reakciu na pretrvávajúcu dlhodobú problematickú prax, ktorá dlhodobo rezonuje pri poskytovaní rôznych peňažných prostriedkov nielen spotrebiteľom a občanom, ale spája sa aj najmä s činnosťou takzvaných nebankových subjektov. Táto reakcia, samozrejme, súvisela na poukázania, s ktorými prišli hlavne médiá, ale - priznávame - aj opoziční poslanci za, teda tejto Národnej rady. Podľa európskych štatistík až 1,2 milióna obyvateľov Slovenskej republiky žije na hranici chudoby, pričom na súdoch je vedených viac ako milión exekučných konaní. Väčšina ale tých exekučných konaní práve má súvis s nebankovými spoločnosťami ako takými a práve s určitými, dá sa povedať, aj bankovými spoločnosťami. V podstate na čo sa chceme teraz sústrediť? Chceme teraz zareagovať na situáciu, kedy sa na finančnom trhu vyskytujú spoločnosti, ktoré využívajú nedostatky právnej úpravy a spotrebiteľom finančné prostriedky poskytujú pri celkových nákladoch, ktoré dosahujú niekedy až stovky percent navýšenia oproti požičanej sume. Neprimeraným úrokom pristupujú, alebo dávajú rôzne početné poplatky, ktoré zvyšujú celkové náklady na pôžičku alebo úver, a stáva sa realitou, že spotrebiteľ pri úvere 200 eur musí za rok vrátiť niekedy aj viac ako 400 eur. Uvedené javy sú veľmi často spojené s používaním neprijateľných rôznych zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík, ktoré sú značne rozšírené práve v sektore finančných služieb a poskytovania peňažných prostriedkov spotrebiteľom. Samozrejme, osobitne problematické sú aj niektoré exekúcie, v ktorých sa vymáhania plnia v rozpore s dobrými mravmi, dokonca často dochádza teda k vymáhaniu už premlčaných pohľadávok a tieto, samozrejme, exekúcie majú mnohokrát aj neraz svoj základ v neprijateľných zmluvných podmienkach. Vo sfére súkromnoprávneho výkonu práva občanov trápia však viac ako 90 % občanov, ktorí majú práve problémy a prichádzajú o strechu nad hlavou, práve neprimerané dražby ich nehnuteľností práve z titulu väčšinou nesplácania úverov zabezpečených záložným právom. Preto aj v tejto oblasti sme - poslanci Národnej rady - zmonitorovali a chceme poukázať aj na právne nedostatky práve v týchto oblastiach platnej právnej úpravy a práve na to aj reagujeme. Zároveň podotýkam, chcem, alebo teda chcem upozorniť na to, že navrhovatelia sme z kontaktu s poškodenými občanmi, či už v rámci samosprávy, ale aj v bežnom styku, ale aj na základe poukázania niektorých občianskych združení a hlavne komisie na ochranu spotrebiteľa zriadenej na ministerstve spravodlivosti, sme vysledovali následky značného poškodzovania práv spotrebiteľov, ale aj občanov vo sfére požičiavania finančných prostriedkov. Zraniteľnosť niektorých skupín občanov rastie v nepriamej úmere s úrovňou právneho vedomia a v priamej súvislosti s ich ekonomickým a sociálnym statusom. V praxi je potreba požičiavania peňazí spojená s nezamestnanosťou, s rôznymi neočakávanými výdavkami, neschopnosťou hradiť životné náklady, zneužívaním tiesne a, samozrejme, aj spreúverovaním, kedy sa objavujú prípady až päťdesiatich úverov v jednej rodine. Uvedený stav sme ako poslanci Národnej rady snažili sa zapracovať komplexne do tohto nášho návrhu zákona, ktorým sme, alebo sa pokúsime zabrániť klondiku nebankoviek v Slovenskej republike. Čo by som chcel zdôrazniť, že jadro navrhovanej právnej úpravy tvorí hlavne novelizácia Občianskeho zákonníka, v rámci ktorej sa do slovenského právneho poriadku zavádza inštitút civilnoprávnej úžery a stanovuje sa aj najvyššia prípustná odplata pre prípad požičania finančných prostriedkov spotrebiteľovi. Čo sa týka civilnoprávnej úžery pri súčasnom vymedzení maximálnej odplaty, naša definícia umožní kvalifikovať aj hrubý nepomer v plnení, čím sa vytvorí priestor na ustálenie primeranosti odplaty v oblasti úverov a pôžičiek. Samozrejme, boli sme inšpirovaní už v minulosti aj na Slovensku platnými právnymi úpravami v oblasti teda úžery, ale aj judikatúrou či už Európskeho súdneho dvora, alebo aj právnymi úpravami v niektorých iných štátoch, kde dokonca sa už objavujú také, myslím si, v prospech občanov pozitívne veci, že vo Švajčiarsku je zakotvené, že každý úver, ktorý v podstate má úrokovú sadzbu viac ako 26 %, je už chápaný ako v rozpore s dobrými mravmi a, samozrejme, súdy takéto zmluvy potom tam spochybňujú a zamietajú. Čo sa týka, súčasťou nášho návrhu okrem Občianskeho zákonníka vstupujeme aj do Exekučného poriadku, taktiež do zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľov, taktiež do zákona o dobrovoľných dražbách, kde sme nakoniec po analýze zistili, že práve v deväťdesiatich prípadoch, kedy občania prichádzajú o strechu nad hlavou, sa to nedeje cez exekútorov, ale cez dobrovoľné dražby a cez dražobné spoločnosti, ktoré využívajú práve, práve tú možnosť, že nepodliehajú priamo kontrole súdom. Čo sa týka, ďalej vstúpili sme aj do zákona o spotrebiteľských úveroch a okrajovo aj do zákona o ochrane spotrebiteľa. V podstate týmito našimi zmenami, ktoré navrhujeme, sme sa snažili komplexne a systematicky prepojiť spotrebiteľskú úpravu ako takú, ale aj sprísniť úpravu a poskytovanie spotrebiteľských úverov, ako aj zvýšiť ochranu pri kúpe tovarov a služieb upravením teda osobitného práva na odstúpenie od zmluvy. Čo sa týka predkladaného návrhu, tak v podstate nezakladá žiadne vplyvy na rozpočet, teda, alebo teda žiadne negatívne vplyvy podľa nášho názoru na rozpočet verejnej správy, taktiež na životné prostredie, na informatizáciu. Z pohľadu podnikateľského prostredia a svojím ratio legis celkovo privodzuje náš návrh pozitívne sociálne vplyvy, keďže významným spôsobom prispieva k lepšej ochrane práv občanov. Podľa nášho názoru náš návrh zákona je teda aj v súlade s ústavou a rôznymi teda medzinárodnými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná, poukázali sme to aj v dôvodovej správe, z ktorých judikátov sme vychádzali a z ktorých, dá sa povedať, smerníc ako takých. Čo chcem ale hneď v úvodnom slove uviesť, v podstate článok 5, ktorý sa týka ochrany spotrebiteľa a ktorý sa týka teda úpravy odstupovania od zmluvy v kamenných obchodoch, tu chceme hneď v úvode uviesť, že v podstate tá právna úprava, ktorú sme tam navrhli, bola nastolená hlavne na spustenie diskusie na túto tému s tým, že v tejto oblasti v podstate to už aj na základe stretnutia s kompetentnými to budeme upresňovať tak, aby to nemalo na jednej strane negatívne dopady na obchod, na druhej strane aby to malo pozitívne dopady na spotrebiteľa s tým, že, samozrejme, prispôsobíme to, i keď sme sa snažili vychádzať zo štandardnej európskej, alebo teda z dobrých príkladov zo Západu, prispôsobíme to na slovenské pomery, čiže tá sedemdňová lehota a ďalšie tie veci s tým spojené budú zmenené. Nepôjdeme do vracania peňazí, hneď v úvode to uvádzam, ale pôjdeme iba do výmeny tovaru tak, ako sa to aj tak v súčasnosti deje nad rámec, nad rámec zákona v súčasnosti platného. Na druhej strane ale zrovnoprávnime zásielkový a internetový obchod, alebo sa budeme snažiť zrovnoprávniť s obchodmi kamennými, teda prevádzkami. Pokiaľ by to ale malo byť na škodu, lebo v podstate 90 percent nášho návrhu zákona je boj proti nebankovkám a dražobným spoločnostiam, ak by to malo byť problematické, samozrejme, ten článok 5 sme pripravení aj úplne okresať, nakoľko hovorím, priorita tohto zákona je boj proti nebankovkám. V podstate čomu sa hlavne ešte chceme v krátkosti venovať, nakoľko sme tam vstúpili do viacerých oblastí? Chceme stanoviť maximálnu odplatu za poskytnutie úveru ako takého, kde už bude reagované aj na to, že nebudú sa potom skrývať, ako by som to povedal, spoločnosti poskytujúce úvery, že uvedú výšku úroku v nejakom percente a potom sa skryjú pod rôzne iné poplatky, poistenia a ďalšie náklady, ktoré s tým občan má, a nakoniec mu tie náklady - i keď má povedzme úrokovú sadzbu 30 percent - skočia potom aj na niekoľko stoviek percent. Snažíme sa vymedziť úžeru, ktorá v podstate ako taká vychádza aj z našej historickej súvislosti. Ďalej chceme zakotviť alebo teda zabránenie účelové odležaniu pohľadávku a nárastu úrokov ako takému. Taktiež zakotvujeme nový inštitút drobných exekúcií, kde, pri pohľadávkach do 2 000 eur, aby občania na základe drobných pohľadávok nemohli prísť potom o strechu nad hlavou v mieste, kde teda bývajú. Sú tam, samozrejme, nebudú tým dotknuté iné spôsoby exekúcie kvôli vymožiteľnosti práva a taktiež nedotýkame sa exekučného záložného práva, ktoré bude naďalej fungovať. V podstate chceme upresniť, aby sa nestávalo vo veľkom teda, že trovy právneho zastúpenia exekúcií mnohokrát sú vyššie ako pohľadávka. Chceme to upresniť v našom návrhu, že v niektorých prípadoch, aby k tomuto nedochádzalo, v niektorých prípadoch, aby to bol iba určitý násobok s tým zasa, aby sme neohrozili vymáhateľnosť práva na Slovensku. Dávame kompetencie aj Slovenskej obchodnej inšpekcii práve na tomto úseku, aby teda mohla prísnejšie sankcionovať. Vstupujeme do sprísnenia podmienok pre osoby, štatutárov dražobiek, kde v súčasnosti je taká situácia, že na to, aby niekto mohol mať dražobnú spoločnosť, stačí mať stredoškolské vzdelanie ako také. Čiže vôbec nemusí mať vysokoškolské vzdelanie a dokonca ani v oblasti práva, čo je problém. Kdežto pri exekútoroch každý musí mať právo skončené. Práve tu našli nebankovky spôsob, akým obchádzať zákon, že idú práve cez tie dobrovoľné dražby, kde dokonca ani poverenie na tie dobrovoľné dražby nevydáva súd, ale tie dražobné spoločnosti môžu ísť priamo. Dokonca so skreslením hodnoty nehnuteľnosti, že mnohokrát sa draží v podstate nehnuteľnosť iba v polovičnej hodnote jej trhovej teda hodnoty. Čo sa týka záveru môjho teda úvodu, chcem poukázať na to, že nebránime sa, nakoľko sme si vedomí, že sme vstúpili do viacerých oblastí, a už sme aj priebežne mali niektoré stretnutia aj s inými teda odbornými skupinami, či už z právnických fakúlt, alebo z konkrétnych oblastí, nebránime sa niektoré ustanovenia, samozrejme, upresniť, vylepšiť tak, aby mohli pomôcť na Slovensku občanom. Zároveň chcem ale podotknúť, že nenecháme sa zastrašiť tak, ako už sú pokusy, a v podstate, myslím si, že pán poslanec Zajac to spomínal, že pri svojej poslaneckej iniciatíve, že čo sa vtedy všetko dialo. Ani my ako predkladatelia určite sa nenecháme zastrašiť určitými lobistickými skupinami, ktoré snažia sa vrátane aj bankovej asociácie cez rôznych úradníkov alebo ich ľudí zasiahnuť do tohto zákona takým spôsobom, aby sme ho stiahli. Určite nie. Môžu hrávať golf neviem s akými poradcami alebo neviem akým spôsobom môžu s nimi komunikovať, ale podotýkam, nenecháme sa zastrašiť. Za posledný, dá sa povedať, za posledné dva týždne bol na nás predkladateľov vyvinutý, myslím si, dosť enormný tlak a v každom prípade tu je priestor, aby každý dokázal, do akej miery chce pomôcť občanom na Slovensku práve v tejto oblasti ako takej. Toľko z mojej strany k úvodu.