23. schôdza NR SR - 7.deň - B. popoludní
Dátum: 2017-12-07
Poslanec: Fedor, Martin (MOST-HÍD)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

83. Ďakujem pekne za slovo, pani predsedajúca. Vážený pán podpredseda vlády, dovoľte, aby som sa krátko vyjadril k predloženému návrhu štátneho rozpočtu a najmä špeciálne k jednej konkrétnej kapitole. Vo všeobecnosti verím, že všetci na návrhu rozpočtu vítame, že sa blížime postupne k nulovému deficitu. Zároveň by sme azda všetci privítali lepšiu dynamiku znižovania dlhu a, samozrejme, očakávania sú aj na druhej strane, strane výdavkov. Každý si vieme predstaviť nárast jednotlivých kapitol rozpočtu. Práve otázka výdavkov býva často živnou pôdou pre populistov a čo občas aj táto rozprava ukazuje. To silné volanie, že urobme už niečo konečne pre ľudí a ľudia sú prvoradí a k tomu majú tie všetky čísla v rozpočte ukazovať, to ako keby ignorovalo fakt, že vlastne to musí byť najskôr istý predpoklad. A tie predpoklady sú ekonomický rast, zdravé verejné financie, menší deficit, nižší dlh, ale aj efektívnosť hospodárenia verejnej správy. A tu by som sa pristavil a rád upozornil na dôležitý aspekt, ktorý najmä v budúcnosti bude mať priamy dosah na rozpočet verejnej správy, na rozpočet štátu. Ministerstvo obrany totiž patrí po čase medzi premiantov tohto návrhu rozpočtu. Zároveň to nie je kapitola, ktorá zvyčajne vzbudzuje výraznú pozornosť. A som rád, že vláda evidentne vypočula veľkú väčšinu tohto parlamentu, ktorou táto väčšina odsúhlasila deklaráciu nevyhnutnosti podpory obrany tak, aby výdavky na obranu dosiahli výšku 1,6 % HDP do roku 2020. A vo výhľadovom rozpočte tento údaj je aj explicitne uvedený, teda je to aj zároveň aj silný a jasný signál tentokrát aj našej exekutívy. Chcem však uviesť aj to, že nestačí ale len zvyšovať výdavky. Nik nespochybňuje, že musí dôjsť k zásadnej modernizácii našej armády, pretože mešká výrazne viac ako desať rokov. Na druhej strane sme však v období, kedy pribudli možnosti, ako zefektívniť práve obranné výdavky, výdavky na obranu a bezpečnosť. Veľké očakávania sú spojené najmä s novou európskou iniciatívou stálej štruktúrovanej spolupráce, od ktorej si všetci zúčastnení okrem iného sľubujú aj to, že výrazne zefektívnime výdavky na obranu nielen v Európskej únii ako celku, ale aj jednotlivých členských štátov. A zároveň aj zväčšíme priestor a možnosti pre domáci zbrojný alebo obranný priemysel, keď chceme. Pre našu obranu môže naša účasť na tejto iniciatíve, ku ktorej sme sa už prihlásili, znamenať príležitosť skokovo sa dotiahnuť na tých najlepších v Európe kvalitatívne a zároveň zvýšiť efektívnosť obranných výdavkov. Samozrejme, za predpokladu, ak využijeme možnosti, ktoré nám nástroje tejto novej európskej iniciatívy, tejto novej európskej politiky poskytnú. Podľa nedávno vládou schváleného materiálu účasť Slovenska na tejto štruktúrovanej spolupráci nás má zaviazať nielen k postupnému zvyšovaniu zdrojov na rozvoj a budovanie obranných vojenských spôsobilostí, vyššej operačnej pripravenosti ozbrojených síl alebo podieľať sa na možných operáciách krízového manažmentu, ale zároveň, a to je explicitne uvedené v tom vládnom materiáli, že má znamenať vyššiu a intenzívnejšiu spoluprácu s ozbrojenými silami ostatných účastníckych štátov. A ja dopĺňam, nielen ozbrojených síl, ale aj napríklad vojenského obranného priemyslu, zbrojného priemyslu. Z viacerých mojich stretnutí so zahraničnými partnermi viem, že v prostredí európskej administratívy rastie presvedčenie, že zvyšovanie obranných výdavkov je zbytočné, ak nedokážeme účinne koordinovať svoje kroky s blízkymi spojencami. Teda táto efektivita znamená, že jednotlivé štáty budú mať reálnu ochotu a vôľu koordinovať svoje obstarávacie a výskumné politiky s inými štátmi. Logika spoločného postupu v tejto oblasti je, myslím si, absolútne zrejmá. Bezpečnostným hrozbám musíme čeliť spoločne, rovnako spoločne však musíme riešiť aj náklady na obranu a bezpečnosť. Vtedy úsilie a vtedy financie poukázané na tento účel budú a majú mať a budú mať svoj zmysel. Bezpečnostné hrozby sú jednoducho príliš veľké na to, aby sa akýkoľvek členský štát v rámci Únie dokázal k nim postaviť zoči-voči sám. Rovnako ale pri spoločnom postupe vzniká efekt obrovských úspor. Bezpečnosť Slovenska závisí od bezpečnostne silnej Európy a Európa bude silná, keď bude viac a užšie spolupracovať. Neefektívny prístup vynakladania finančných prostriedkov v Európe bez spolupráce ukazujú aj analýzy, ktoré hovoria o tom, že približne 250 mld. eur každoročne stráca svoju efektivitu, keďže v jednotlivých štátoch sa používa napríklad 27 rôznych typov húfnic alebo prevádzkuje 20 rôznych typov lietadiel. A podľa analýzy Európskej komisie existuje v Európskej únii približne 180 rozdielnych zbraňových systémov v porovnaní napríklad s tridsiatimi, ktoré existujú v Spojených štátoch. V Európe je 17 rôznych typov bojových tankov, v Amerike iba jeden. Neefektivitu v tomto pohľade, myslím, že vidíme na prvý pohľad. Alebo výskum a vývoj. Pri výskumných projektoch vyše 90 % si zabezpečujú jednotlivé štáty v súčasnosti samostatne. Mnoho z toho by sa dalo urobiť spoločne, ušetrilo by sa obrovské množstvo finančných prostriedkov, podľa odhadov Európskej komisie je to až 100 mld. eur z prostriedkov, ktoré sa venujú na obranu a bezpečnosť. Nemusím hovoriť, že v súčasnosti tá neefektivita je zrejmá v tom, že jeden členský štát vyvíja to isté, čo už buď vyvinuté už bolo, ďalší členský štát investuje do výskumu, vývoja niečoho, čo už dávno ďalší štát nakúpil, vyvinul, obstaral. Hovorme teraz o slovenskom štátnom rozpočte, aká je výška jeho príjmov. Sa dočítame, že je to približne 14 mld. eur. Spoluprácou pri výskumných, ale i obstarávacích projektoch môže celá Európska únia ušetriť teda aj sedemnásobne viac, ako sú príjmy štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. To je na ilustráciu, o akých obrovských čiastkach sa bavíme, a verím, že tu nájdeme pochopenie v tom, že tu prirodzene nehovoríme o úsporách nejakej imaginárnej Európskej únie, ale o úsporách pre každú jednu členskú krajinu Európskej únie, teda včítane Slovenska. Takže je jasné, že v dnešnom neistom svete treba vynakladať viac na obranu, a som rád, že vláda plánuje to aj tak robiť. Sme ju k tomu vyzývali, drvivá väčšina tohto pléna. Na druhej strane treba tieto prostriedky ale vynakladať efektívne. To znamená, v súčasnosti to znamená ešte viac a s väčším výkričníkom využívať všetky možnosti spolupráce, ktoré v rámci Európskej únie máme a o ktorých sa nám pred rokmi vôbec ani nesnívalo. Z tohto dôvodu si myslím a je to aj taký podnet pre pána ministra financií na zamyslenie, pretože súvisí s rozpočtom a verejnými financiami, pretože práve projekty, ktoré sú schvaľované v oblasti obrany a bezpečnosti, sú mimoriadne finančne nákladné. A myslím si, že po spustení tejto úzkej štrukturálnej a permanentnej spolupráce, ktorú poznáme pod názvom PESCO, európskej iniciatíve, by každý takýto návrh projektu, ktorý by mal ťahať peniaze z rozpočtu Slovenskej republiky, by mal zároveň aj obsahovať doložku, ktorá bude vyhodnocovať preskúmanie všetkých možností spolupráce so spojencami ešte predtým, ako bude takýto materiál schvaľovaný vo vláde. A verím, že tu nájdeme aj spoločnú reč s pánom ministrom financií, pretože myslím si, že práve v čase, keď sa nám otvárajú také okná a príležitosti, by už na obranu nemal ísť ani cent bez toho, aby sme si overili, či spolupráca s našimi najbližšími alebo blízkymi spojencami bola možná. Nesmieme ostať bokom, už len preto nie, že sme malý štát a pre tie obzvlášť platí, že nie sme takí bohatí, aby sme finančne náročné vojenské či bezpečnostné projekty realizovali sami. Ďakujem pekne za pozornosť.