55. schôdza NR SR - 2.deň - A. dopoludnia
Dátum: 2022-02-02
Poslanec: Šofranko, Mária (OĽANO)
Druh vystúpenia: Vystúpenie v rozprave

118. Vážený pán predseda... (Ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Kollár, Boris, predseda NR SR 119. Páni poslanci, nechceme sa pozerať na vaše zadky, buďte takí láskaví! (Ruch v sále.) Šofranko, Mária, poslankyňa NR SR 120. ... vážený pán minister, ctené kolegyne, kolegovia, o vysokých školách a kvalite vysokoškolského štúdia na Slovensku prebieha niekoľkoročná verejná diskusia. K vysokým školám sa vyjadrujú rôzni ľudia s rôznymi záujmami. Z mnohých vystúpení sa neraz bez hlbšej analýzy dozvedáme, že vysoké školy sú nekvalitné a produkujú nezamestnaných alebo osoby, ktoré sa neuplatnia vo svojom odbore. (Ruch v sále.) Zachytila som, že vo verejnej diskusii sa napríklad používa myšlienka, že len približne polovica absolventov robí to, čo vyštudovala. Pritom podľa štatistiky Centra vedecko-technických informácií Slovenskej republike, republiky na základe dát z roku 2020 takmer 83 % absolventov vysokých škôl pracuje vo svojom alebo v príbuznom odbore. Veľa sa tiež hovorí o tom, že mnoho talentovaných absolventov stredných škôl ide študovať do zahraničia. Čo hovoria dáta? Na zahraničných vysokých školách študuje 17 % absolventov stredných škôl zo Slovenska, z toho približne dve tretiny v Českej republike. Dôvodov, prečo je to tak, je určite viacero. Česká republika dlhodobo investuje do svojich vysokých škôl viac, ako investujeme na Slovensku, a to práve aj preto, aby prilákala zahraničných, predovšetkým slovenských študentov, pretože tí sa najrýchlejšie asimilujú, a tak si Česi predovše... a tak si Česi vlastne riešia aj dôsledky vlastnej demografickej krízy. (Neutíchajúci ruch v sále, zaznievanie gongu a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.) Kollár, Boris, predseda NR SR 121. Pani poslankyňa, prosím, pre... prerušte vystúpenie, lebo vaši vlastní kolegovia sa k vám nesprávajú korektne. Prosím všetkých poslancov, ktorí chcú diskutovať, nech opustia sálu! A nevytvárajte tuná hlúčiky, jak to vyzerá?! Chrbtami, zadkami sa otáčate pani poslankyni. Šofranko, Mária, poslankyňa NR SR 122. Ďakujem pekne, pán predseda. Kollár, Boris, predseda NR SR 123. Ďakujem pekne. Nech sa páči, pani poslankyňa, môžete pokračovať. Šofranko, Mária, poslankyňa NR SR 124. Ďakujem. V Českej republike funguje podpora pre štúdium zahraničných študentov, sú im poskytované nové alebo špičkovo zrekonštruované internáty. Vieme, že v predpandemických časoch, v predpandemických časoch robievali české vysoké školy prezentácie na slovenských stredných školách, a tak by som mohla pokračovať ďalej v analýze dôvodov odlivu mladých ľudí zo Slovenska. Ide však o širokú problematiku, ktorú v tejto chvíli nevyriešime, hoci by sme jej mali venovať dlhodobú pozornosť. Jedným z dôležitých faktorov riešenia tejto otázky je bezosporu aj nastavenie vysokoškolského prostredia. Nemôžem sa celkom stotožniť s generalizovaním problému, že slovenské vysoké školy sú nekvalitné a tie zahraničné sú a priori lepšie. Ak chce niekto robiť porovnávania kvality výučby, musí sa pozrieť na jednotlivé študijné programy v odboroch na rôznych školách, musí analyzovať metódy výučby. Som presvedčená, že aj na slovenských vysokých školách máme množstvo kvalitných študijných programov. Samozrejme, potom máme aj vysoké školy, resp. odbory, ktoré majú od ideálu poriadne ďaleko a ich kvalita nie je dostatočná. Už som hovorila o financiách a opäť si pomôžem dátami. Priemerné financovanie vzdelávacích inštitúcií na jedného vysokoškolského študenta bez sociálnej podpory študentov je v krajinách OECD 15 518 eur, zatiaľ čo na Slovensku je to len 9 619 eur, čiže na Slovensku je takmer o 6 000 eur menej na jedného vysokoškolského študenta. Dámy a páni, asi sa všetci zhodneme, že reformu vysokých škôl potrebujeme, lebo potrebujeme držať krok, resp. dobre... dobiehať zahraničie tam, kde zaostávame, aj v školstve. A my všetci, politici, vysokoškolskí učitelia, zamestnávatelia potrebujeme pridať v komunikácii, v lepšej prezentácii inovácií či zlepšení, ktoré sú súčasťou života vysokých škôl, ale pridať aj v komunikácií so zamestnávateľmi pri nastavovaní študijných programov či metód výučby. Keď hovorím o komunikácii, mrzí ma, že predkladaná novela vysokoškolského zákona nebola lepšie odkomunikovaná. Chýbala mi väčšia snaha o hľadanie kompromisu v navrhovaných riešeniach, o hľadanie konsenzu. Pritom tak programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky, ako aj plán obnovy a odolnosti vyžadujú, aby sa reforma riadenia vysokých škôl uskutočnila v spolupráci s vysokými školami. Znenie novely vysokoškolského zákona, tak ako ho predložilo ministerstvo, má viacero kontroverzných bodov. Počúvam názory, že okliešťuje prvky akademickej samosprávy a demokracie na vysokých školách. Počúvam názory, že vytvára priestor na ich spolitizovanie, prípadne ovládnutie záujmovými skupinami. Aby som bola aj konkrétna, považujem za dôležité diskutovať o tom, aby výber rektorov realizovala akademická obec bez záväzných vonkajších zásahov, čo však nevylučuje kooperáciu so správnou radou vo forme ich stanovísk a odporúčaní. Potrebujeme, aby rektor vedel komunikovať s vonkajším prostredím ako rovnocenný partner. Na druhej strane niet lepších kontrolórov jeho správania, než sú osoby priamo z vysokej školy, ktoré majú záujem na reputácii vysokej školy a na jej správnom fungovaní a zároveň aj podrobne prostredie poznajú. Preto je relevantná a opodstatnená otázka, aby akademickým senátom vysokých škôl zostali zachované aj kompetencie v oblasti nakladania s majetkom a deľbou finančných prostriedkov. Študijné programy sa realizujú na fakulte a množstvo bežných, praktických problémov preto najlepšie rieši samospráva fakúlt, preto je potrebné zachovať ju aspoň v základoch vrátane existencie akademického senátu a aspoň časti jeho kompetencií vo vzťahu k dekanovi. Diskutabilné je aj stanovenie kritérií pre výkon povolania vysokoškolského učiteľa, ako aj úplne odstránenie vedecko-pedagogických titulov ako podmienok pre výkon funkcie docenta a profesora, ako aj vhodné nastavovanie financovania individuálne pre každú vysokú školu inak, aj keď majú viaceré vysoké školy tie isté študijné programy. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, zopakujem, že reforma vysokých škôl je nutná a potrebná. Potrebujeme totiž nový impulz, potrebujeme novú dynamiku, lebo dosť bolo prešliapavania na mieste. Rozvoj slovenských vysokých škôl, ich priblíženie sa európskej úrovni bude znamenať, že naše deti zostanú doma. Poďme však spoločne nájsť najlepšie riešenie pre naše vysoké školy. Som zástancom poctivej diskusie a hľadania kompromisu. Jedine tak môžeme schváliť dobrú reformu so širokou podporou. Som optimisticky nastavená, že ešte nie je neskoro a stále je možné upraviť znenie predkladanej novely takým spôsobom, aby bola v súlade s plánom obnovy a zároveň aby bola v znení, ktoré bude široko akceptované na vysokých školách. Kolegyne a kolegovia, poďme teda spoločne nájsť najlepšie, najlepšie riešenie pre naše vysoké školy. Ďakujem za pozornosť.