Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
У Скопљу 1905. године Срби стварају удружење Српска одбрана које је почело са организовањем чета на терену, најпре састављених од мештана који су били под утицајем виђенијих људи и учитеља, а касније су чете формиране и у Србији и пребациване преко границе. Чете су биле различите јачине, а вођа је имао титулу војводе. Формирана су два Горска штаба за територије источно и западно од Вардара. У почетку је то више била ствар приватне иницијативе, јер званично Србија није подржавала ову акцију због противљења великих сила. Касније, све јачи је био утицај српских официра, а од 1905. године руковођење је преузело Министарство иностраних послова.

Приоритет немачког развоја је био повећање брзина, смањење потрошње горива, смањење тежине и повећање стабилности и поузданости у раду. После 1941. године, било је неопходно да се постигне већи потисак, и постигнуто је око 7,8 kN. Ускоро је настала несташица бензина, али је дизел-гориво (које је било лакше доступно) захтевало промену система паљења и сагоревања, то јест модификације мотора.

Након капитулације Црне Горе 1916. године, Милинко Влаховић, капетан црногорске војске, и његов брат Тошко Влаховић, студент филозофије су избегли заробљавање. Са још неколико комита (укупно њих 9), у септембру 1916. Године кренули су у Србију, с намером да преко Румуније пређу на Солунски фронт. Почетком октобра стигли су у Топлицу и тамо ступили у контакт са Костом Пећанцем, који је нешто раније био дошао са Солунског фронта, упућен од српских Врховне команде. Браћа Влаховић и Јован Радовић са Костом Војиновићем и Костом Пећанцем приступили су организовању, а потом и вођењу јабланичко - топличког устанка 1917. godine.

Био је стандардни репрезентацивац Шведске за коју је у периоду између 1956. и 1965. одиграо 195 званичних утакмица уз учинак од 79 постигнутих голова. У том периоду, са репрезентацијом је освојио 5 медаља на светским првенствима, укључујући и две титуле светског првака (СП 1957. и СП 1962). Био је део шведског олимпијског тима на три узастопне Зимске олимпијске игре, а највећи успех остварио је на ЗОИ 1964. у Инзбруку где је шведски тим освојио сребрну медаљу.

Равич И. Г., Шемаханская М. С., ГринкругМ. С. К вопросу о восстановлении хрупкого археологического серебра // Реставрация, исследование и хранение музейных художественных ценностей / ГЕЛ. Информкультура. - М., 1978. Выл. I. -С. 12.

Боденхајм (њем. Bodenheim) општина је у њемачкој савезној држави Рајна-Палатинат. Једно је од 66 општинских средишта округа Мајнц-Бинген. Према процјени из 2010. у општини је живјело 7.082 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 7339006.

Битка код Бибераха одиграла се 2. октобра 1796. године између војске Француске и Хабзбуршке монархије. Битка је део Француских револуционарних ратова и завршена је победом Француске.

У Рију, Елиза упознаје младог Жонатаса, сиромашног момка који зарађује на улици продајући слаткише, мада је својој мајци рекао да ради у адвокатској комори. Након што су локални мангупи покушали да нападну Елизу, Жонатас је скрива на сигурно место.
За лепљење делова пре свега користити реверзибилне материјале попут угушћеног раствора Паралоида Б 72, иреверзибилне је материјале у принципу боље избегавати. За ојачања користити фину стаклену или полиестерну тканину (Холитекс или Ремаи).

У првој половини 2008. године билтен прераста у часопис ΩМЕГА који представља нову, унапређену и оплемењену верзију Билтена СУФПС. Часопис ΩМЕГА се бави темама повезаним са животом студената, актуелностима на факултету, културом, забавом, музиком, туризмом и многим другим занимљивостима. Први број часописа ΩМЕГА издат је 3. јуна 2008. године. Часопис се издаје квартално (на свака 3 месеца).

Реч „корпорација“ потиче од латинског corpus (тело), представљајући „тело сачињено од људи"; то је група људи овлаштена да делује као појединац (Oxford English Dictionary). Реч universitas, такође је кориштена да представља групу људи али се данас пре свега односи на групу учењака (види Универзитет). У Уједињеном Краљевству и Ирској, овај појам се односио и на органе локалних власти који су управљали одређеним градским областима, слично месним заједницама. Након 1973. године у Уједињеном Краљевству, и од 2001. године у Ирској, уведен је нови термин „савет“. Само је Лондонска корпорација задржала стари назив.

Дисплеји изложени од 2011 до 2013 од стране Samsung компаније показали су флексибилан, тродимезионалан , несаломив и транспарентан Super AMOLED Plus дисплеј који користи веома високу резолуцију на различитим величинама телефона. Ови необјављени прототипи користе полимер без потребе за стакленом заштитом, металном задњим делом и додирном матрицом, спајајућу их у један слој .

Школа у Трнави се развијала. Сваке године повећавао се број ученика па и уитеља. Школа има пет учитеља. Нарочито су и даље велики први и други разреди, па учитељи уче посебно ове разреде. Школа у Трнави је до 1954. године четвороразредна, а онда сваке следеће године добија по разред више, тако да је од школске 1957/58. године постоји као осморазредна.

Хематопоезни ћелије у коштаној сржи, слезини и тимусу окружене су стромални ћелијама које чине фибробласти, макрофаги, ћелије ретикулума, мастоцити, ендотелне ћелије које заједно са екстрацелуларне матриксом (колаген, фибронектин, мукополисахариди) чине хематопоетска индуктивну микросредине. Контрола хематопоетских процеса се углавном одвија унутар поменуте микросредине. Процес диференцијације од плурипотентне матичне ћелије до зрелог еритроцита, гранулоцита, лимфоцита, моноцита или тромбоцита није у потпуности разјашњен у смислу шта у раној фази деобе усмери стем ћелију да постане нека од крвних ћелија.
Оба покрета отпора су показивала изразиту нетрпељивост један према другом, па се после слома устанка у Србији 1941. године и масовних репресалија руководство четничког покрета одлучује да промени стратегију. С обзиром да је партизане сматрало продуженом руком Стаљина и Коминтерне који беспотребно изазивају репресалије без изгледа на озбиљнији успех, доноси се одлука да се део јединица легализује као Добровољачка антикомунистичка милиција на подручјима под италијанском контролом, док се у Србији инфилтрирају у Недићеве јединице. На овај начин се хтело да се постигну два циља, да се уз помоћ окупатора уклоне партизани као главни такмац и да се окупирана подручја пацификују до повољног тренутка када треба окренути оружје на окупатора.

По подацима из 2011. године у општини је живело 1.197 становника, а густина насељености је износила 67,47 становника/km². Општина се простире на површини од 17,74 km². Налази се на средњој надморској висини од 100 метара.

Станица Криловскаја се налази у североисточном делу Краснодарског краја, односно на југу припадајућег Криловског рејона. Лежи у ниској степи Кубањско-приазовске низије, на обали реке Јеје.

Иза себе је оставила обновљено царство које је утицатало на остатак Европе дуго након њене смрти. Њени наследници су се угледали на њен пример и наставили модернизовати царство. Припајање Краљевине Галиције и Лодомерије је допринело стварању још јачег мултинационалног карактера царства који ће на крају довести до његовог уништења.

Шездесетих година је ушао у Другу савезну лигу, где је играо пуне две деценије. Почетком осамдесетих је почео успон клуба, а прво је две сезоне провео у Првој Б савезној лиги, пре него што је 1983. ушао у Прву савезну лигу Југославије. У прволигашком друштву су се задржали до распада СФРЈ, а Бечеј је са такмичењем наставио у Првој лиги СР Југославије. Половином деведесетих Бечеј је постао доминантан у југословенском ватерполу, па је успео да од 1996. до 2001. освоји шест дуплих круна (првенство и куп) заредом.

Ту се може навести коришћење пасте за зубе, цигаретног пепела те воде у којој се кувао кромпир у љусци. Популарна је и мешавина соли и соде бикарбоне која се користи у комбинацији са алу фолијом, или алуминијумским лонцем (предмете умотамо у фолију и прелијемо врућом отопином, код коришћења лонца предмете једноставно убацимо у алуминијумски лонац са врућом отопином). Ако би се и одлучили за коришћење поменутих, по чишћењу предмете обавезно добро и темељно испрати, те осушити што брже, како би избегли стварање ткз водених мрља.
Srpski pesnici, Milan Rakić, Veljko Petrović, Vladislav Petković Dis, Milutin Bojić i drugi, u svojim pesmama slede francuske pesnike parnasovske i simbolističke orijentacije. Oni daju prednost pesničkoj formi nad sadržajem, gde kult muzikalnosti stiha, subjektivan pristup poeziji, pevaju o svom intimnom svetu, sugestiraju atmosferu melanholije i pesimizma i sumorna raspoloženja. Iz poezije francuskog Parnasa, oni preuzimaju temu pejzaža, koji postaje deo njihovog duševnog stanja i uverenja da priroda kroz pejzaž živi u čoveku. Najveću pažnju srpski modernisti posvećuju motivu ljubavi širokog dijapazona, od platonskog doživljaja žene, slutnji o ženi, ženi kao idealu života, do erotskog doživljaja žene.

Lee, L. R.1996. Investigation of materials to prevent the tarnishing of silver. Conservation Research Report 1996/1, The British Museum, London.

Југословенске власти су га ухапсиле при покушају да пребегне преко границе у Аустрију. Војни суд Пете армијске области у Љубљани га је осудио на осамнаест и по година затвора. После одслужене четири године од 18 и по година казне, Каваја је приликом пребацивања из Марибора на Голи оток побегао и нашао се у Аустрији. Аустријске власти су га ухапсиле и пребациле у америчку војну базу. Каваја је почео да извршава задатке у служби ЦИА против Југославије, укључујући саботаже, шпијунирање, откривање двојних агената и атентате.

Постала је владарка после смрти свога оца, цара Карла VI, у октобру 1740. године. Отац јој је Прагматичком санкцијом из 1713. године омогућио да наследи његове територије које су се иначе могле наслеђивати само по мушкој линији и од стране мушкараца. По његовој смрти Саксонија, Пруска, Баварска и Француска, које су Карлу VI обећале да ће подржати Марију Терезију при наслеђивању његових круна, повукле су своја обећања. Пруска је напала Аустрију, што је изазвало осам година дуг сукоб познат као Рат за аустријско наслеђе.

Филип II Македонски (грч. Φίλιππος Β΄ της Μακεδονίας) (382—336. п. н. е.) је био краљ Македоније од 359. до 336. п. н. е.. Био је отац једног од највећих освајача читавог света - Александра Великог.

Вицепрвак (24) : 1927/28, 1929/30, 1935/36, 1945/46, 1960/61, 1962/63, 1968/69, 1970/71, 1977/78, 1980/81, 1985/86, 1986/87, 1987/88, 1988/89, 1990/91, 1991/92, 2002/03, 2004/05, 2006/07, 2007/08, 2009/10, 2014/15, 2015/16, 2016/17.

„Не познајем већу кугу од ове расе, која својим преварама, каматарењем и похлепношћу тера мој народ на просјачење. Због тога Јевреји треба да буду држани што је даље могуће и избегавани.”
Након колапса Османског царства и након завршетка Првог светског рата, Бејрут, заједно са остатком Либана, дат је на управљање Француској. Француска администрација је показала велико интересовање за јачање хришћанства у региону. Након завршетка Другог светског рата, Либану је постао независан, и Бејрут постаје главни град новонастале државе. Бејрут је био интелектуални и комерцијални центар арапске културе све до 1975. године, када започиње Либански грађански рат. Током рата Бејрут је подељен на муслимански и хришћански део, док је центар града, некадашњи културни и комерцијални центар, постао ничија земља. Многи од познатих и славних становника града су емигрирали у друге земље. 1982. године Бејрут трпи тешку опсаду од стране израелских снага.

Станишта врсте су шуме и планине. Врста је по висини распрострањена од 1000 до 3300 метара надморске висине. Врста је присутна на подручју острва Нова Гвинеја.

Био је републички посланик до 1953. године и амбасадор ФНРЈ у Аустрији. Године 1951, постао је министар шумарства и градоначелник Љубљане, функција коју је обављао до 1953. године. Био је посланик у Савезној скупштини Југославије од 1953. до 1958. године.

У свету је веома мали број надзвучних набојномазних мотора изграђено и летело. У мају 2010. године, Боинг X-51 поставио је рекорд издржљивости за најдуже трајања надзвучног сагоревања од преко 200 секунди.

Турнеја Британских и Ирских Лавова по Аргентини 1910. (службени назив:1910 British Lions tour to Argentina) је била турнеја острвског рагби дрим тима по Аргентини 1910. Ово је било први пут у историји, да су најбољи рагбисти Велике Британије, посетили Јужну Америку. Комбиновани тим Енглеза и Шкота је на овој турнеји одиграо 6 утакмица и забележио 6 победа. Тест меч између Британаца и "Пума", био је уједно и први званични меч који је рагби репрезентација Аргентине одиграла у историји. Та утакмица је одиграна 12.6.1910.

Орлице је насељено место у Босни и Херцеговини у општини Травник. Административно припада Федерацији Босне и Херцеговине, односно њеном Средњобосанском кантону. Према попису становништва из 2013. у насељу није било становника, а већинску популацију пре рата чинили су Срби.

По подацима из 2011. године у општини је живело 252 становника, а густина насељености је износила 74,56 становника/km². Општина се простире на површини од 3,38 km². Налази се на средњој надморској висини од 11 метар (максималној 15 m, а минималној 1 m).
Saudi-Arabien kuningaskundu on suurin valdivo Arabien niemimual. Pohjazes se rajoittuu Jordanienke, Irakanke da Kuveitanke, päivännouzus Kataranke da Yhtistynyzien arabien emiruatanke, liidehes Omananke, suves Jemenanke. Päivänlaskus se rajoittuu Ruskien merenke da koillizes Persien lahtenke. Piälinnu on Er-Rijad. Muan pinduala on 2 149 610 km². Rahvahan lugumiäry on 31 521 418 hengie. Viralline kieli on arabien kieli.

Vuvvennu 1969 Nevvostoliiton kilvois Razumov rodih voittajakse puolijygies painos, hänele annettih Kanzoinvälisty tazuo olii Nevvostoliiton arvostettu sportumuasteri -arvonimi.

Karjalan tazavaldu on sijoitunnuh Ven'an luodehes da kuuluu Ven'an Federatsien luodehfederaalizeh piirikundah. Pohjazes sen rajannu on Murmanskan aloveh, suves — Leningruadan da Vologdan alovehet, päivännouzus — Arhangelin aloveh. Koillizes Karjalan tazavaldu rajoittuu Vienanmereh. Päivänlaskupuoles Karjalal on 798 km rajua Suomenke.

Karjalan Heimo oppiu aktiivizesti vaikuttua karjalan kielen säilyttämizeh da kehittämizeh. Lehti tariččou paginfouruman lugijoile da potakoiččou heidy kirjuttamah da ozuttamah omua mielikandua. Karjalan Heimo on yhteisruavos Ven’an karjalazienke da on Suomes eläjien karjalazien yhtehsidienny.

Kavkazal on olemas äijy starinua kefiiran da sen hapatuksen alguperäs. Ga pidäy sanuo, gu Kavkazal kefiiran valmistamizen retseptu ylen kodvan peitettih da sidä ei tahtottu kerduo nikenele.

Karjalan kieles tunnetah sana "čiirakko", kudamal tarkoitetah tavallizeh kalačiirakkuo (Sterna hirundo) libo lapinčiirakkuo (Sterna paradisae). Valgeirožačiirakon karjalankieline nimi on täh artikkelih näh kiännetty suomenkielizes sanas "valkoposkitiira".

Valletta on Mal’tan Tazavallan piälinnu, valdivon ekonoumiekku- sego poliitiekkukeskus. Linnu sai oman nimen Mal’tan ritarikundah suuren kuulunuon Žan Parizo de la Valletan kunnivokse. Häi perusti Valletta –linnan da puolisti sidä turkilaizis. Valletta –linnas eläy 5719 hengie (vai 0,7 % kogo muan eläjis), yhtelaigua linnan ymbäristös eläy läs 394 tuhattu hengie.

Ehtsluužb : arkipäivän ehtoopalvelus ja rukouksia lyydin ja karjala-aunuksen kielellä : käännösehdotus / lüüdin da kard`al-anuksen kielele kiändänu Miikul Pahomov. - Helsinki : Lüüdilaine siebr, 2005.

Nuorete Hume kävyi Edinburgan yliopiston luvendoloile, kus sai opastuo oigevustiijon perustehet da muinas-gretsien kielen. Vuvvennu 1726 omahizien käskendäs häi jätti yliopiston, heijän mugah Davidas pidi tulla hyvä advokuattu.

Aleksandr Gorškov on Nevvostoliiton arvostettu sportumuasteri (1970), Nevvostoliiton arvostettu harjaittelii (1988), Ven’an Federatsien fiskul’tuuran alan arvostettu ruadai (1997). On palkittu monil kunnivomerkil. Eläy da ruadau Moskovas.

Pos’olkas ruadau kul’tuurutaloi, lapsien luomisruavontaloi, kirjasto, lapsien kirjasto, musto- da kodialovehenmuzei, algu-, keski-, ildu- da muuzikkuškola.
Kambodžan kuningaskundu - valdivo Liideh-Aazies. Se sijaiččou Indokitain niemimual. Piälinnu on Pnompen’. Muan pinduala on 181 000 km². Rahvahan lugumiäry on 15 miljonua hengie (80% rahvastu on khmerat). Vuvves 1993 algajen Kambodža on konstitutsielline monarkia, valdivon piämies on kuningas. Kambodža rajoittuu Vietnamanke päivännouzus, Laosanke pohjazes, Thaimuan luodehes.

Yheksä kerdua sportumies oli Jevroupan čempionannu (1970, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979, 1981, 1982, 1983), sai hobjumedalin nämmis kilvois vuvvennu 1971, 1972 da 1976, bronzumedalin vuvvennu 1977.

Suuren Ižänmuallizen voinan aigah P'otr muaman da sizären kel oli suomelazien valloitetus omas kyläs. Voinan jälles häi loppi Nuožarven seiččiekluasan školan, myöhembi opastui Mončegorskan kaivos-metallurgien opistos. Sluuži armies. Vuvves 1956 algajen ruadoi Oniegan traktorzavodal da yhtelaigua opastui Petroskoin valdivon yliopistos meččyinžinieroin tiedokunnas. Vuvves 1964 algajen oli T’ažbummaš- laitoksen keskuslaboratourien johtajannu. Nygöi Sem’onov eläy Petroskois.

Sananpolviloin hyvänny tiedäjänny oli lyydiläine Anna Samsonova Priäžäspäi. Häi oli intellegentnoi da opastunnuh inehmine. Vuvvennu 1960 kylmykuul häi työndi instituuttah enzimäzen kirjazen. Sit oli kaksikymmen sananpolvie karjalakse, net oli kirjutettu kirillitsal. Nenga zavedihes inehmizen da instituutan yhtehine ruado, kudaman aigah Anna Samsonova työndi läs tuhattu sananpolvie da sanondua. Tutkijat käytettih hyväkse tädä materjualua. Suomes vuvvennu 1971 piästettih ilmah Priäžän lyydiläzet sananpolvet -kirju Suomelas-ugrilazen seuran kannatuksel. Kirju on kahtel kielel lyydikse da suomekse.

Vuozinnu 1970-1980 Razumov sluužii Karjalan tazavallan syväinazieloin ministerstvan elimis, oli inspektorannu, erikoiskomendatuuran piälikönny, militsien polkovniekannu.

Плавленые сыры, являясь продуктом вторичной переработки, упакованные в фольгу или в герметичные упаковки, имеют более долгий срок хранения, менее чувствительны к перепадам температур. Это позволяет увеличить сезон продаваемости плавленых сыров и районы его распространения.

Suurin vuitti lihua, kuduadu rahvas syvväh, valmistetah žiivattufermoil. Syvvähgi tostu lihua (suurii da pienii meččyelattilöi, reptilieloi, amfiibieloi da muudu).

Sortavalan pajopruazniekku (suomekse Sortavalan Laulujuhlat) on vahnu karjalaine pruazniekku, kudai sai allun 1896 vuvvel Sortavalas da kudamua piettih linnas Vakkosalmen pajolaval. Se oli kanzonväline kul’tuurupido. Pajopruazniekkua ruvettih uvvessah pidämäh Sortavalas vuvvennu 2012. Tämän jälgeh sidä pietäh kezäl eri Karjalan da Suomen linnois Karjalaine pajopruazniekku (suomekse Karjalaiset laulujuhlat) –nimel.

Frantsien konstitutsien mugah kieli sai virrallizen stuatusan vuvvennu 1992. Kai virrallizet dokumentat da sobimukset pidäy kirjoittua frantsien kielel. Gu rekluamas on vieraskielizet sanat, net pidäy kiändiä.
Kottaraine on muuttolindu. Keviäl Karjalah se tulou jo 21. kevätkuudu, ga enimyölleh sulakuun enzimäzinny päivinny. Enzimäzikse kottarazet tullah Suvi-Karjalah. Ižäčyt tulduu ruvetah kaččomah da hoidamah pöntölöi, vietäh niilöispäi mullozien pezien jiännöksii da čiuččoloin talvipezii.Karjalan kottarazien talven vietändykohtat ollah Velikobrituanies da Pohjazen meren rannikol.

Kivačču on Jevroupan nelläkse korgevin tazangon koski (Reinin kosken, Suuri Jäniskengas –kosken da Voinitsa-jovel olijan Kumi-kosken jälles).

Karjalas kottarazet pezoitutah enimyölleh pöntölöih, kudamii äijin pannah rahvas. Konzu pöntälöi ei ole, luajitah pezii levoloin kon’kulavvoin alle. Toiči pezoitutah meččih, kudamat ollah linnoin da kylien, niittylöin da peldoloin lähäl.

Pelvahas luajitah kangastu. Enne karjalazet pelvaskangahas luajittih miehien da naizien paidoi, ferezilöi, vyölöi, peredniekkoi, paikkoi, magavosobii, pyhkimii da käzipaikkoi. Liinulangas kuvottih verkuo, luajittih nuorua da ruadosobua. Pelvas pädi purjehvenehien parussoih niškoi. Tänäpäigi pelvaskangahas ommellah äijän sobua.

Suurin vuitti lihua on lihaksii, kudualois on nestetty (73-77%), proteinua (18-21%), lipidua (1-3%), ekstraktiivistu ainehtu (1,7-2% azotanke, 0,9-1,2% ilmai azottua), minerualuainehtu (0,8-1,0%). Paiči lihaksii lihah kuuluu yhtistäi, razvu da hermokas kuvostu. Ristikanzan syömizes liha on fosforan piäalgulähtö. Lihanke ristikanzan organizmah tullah mikroelementoi da vitamiinoi.

Internetan kuadumistu on toiči ennustettu vagavien tiedoteknillizien probliemoin täh (ezimerkikse toppupoštu, virusat, haittu- da špioninduohjelmat sego käytös olijoin ohjelmistoloin tiedoturvupuuttehet).

Talvivoinan allettuu kapituanan čiinus Sokolov sluužii Suomen armien Piäezikunnan propagandan ozastos. Sellitti da lugi frontalpäi tiedokirjutuksii. Korjaili plenah otettuloih niškoi luajittavua Severnoje slovo -lehtie (syvyskuussah 1944). Moneh kerdah ajeli nevvostolazien plenah otettuloin luageriloih Suomes da Karjalas. Kuhkutti toruamah bol’ševiekkoi vastah, valličči rahvastu Nevvostoliiton tagavoh suatettavakse. Hänen peittonimet ollah Kol’berg, Simolin, Sokolovskii. Opasti tiijusteluškolis monii ainehii. Boris Georgijevič Bažanov, endine Stalinan oma sekretari, vastavui hänenke Helsingforsas da muga ei voinnuh suostuttua yhteisruadoh vlasovskoin liikkehenke tiijustelijoin valmistamisruavos. Konzu sygyzyl vuvvennu 1944 Suomi ei ruvennuh jatkamah voinua, peitoči ajoi Suomespäi iäre (oli enzimäzien joukos Špijonat kuolemah! -luvettelos da Ždanovan komissies) da pohjazen kauti tuli Ruoččih. Eli Enköpingas, kus rubei ruadamah paikallizes sportukluubas. Nai ruoččilazes naizes. Pereheh rodih kaksi poigua (enzimäzen akanke hänel oli kolme tytärdy). Kuoli vuvvennu 1971 aivoloin puhaldukseh. On pandu muah paikallizele kalmužimale Paul (Peter) Salin -nimel.
Kirjan algusanois “Rahvahan mielevuden kuldaižed d’uuret” karjalan kielen tutkii da karjalan kielen sanakniigoin luadii Grigorii Makarov kirjutti: “Lyydiläzii sananpolviloi on kerätty da painettu vähä. Vuvvel 1893 Pyhärven opastai, kuulužu kodirannan tutkii Nikolai Leskov painoi etnogruaffizeh Živaja starina -lehteh kaheksa lyydilästy da liygilästy sananpolvie da 162 arbaitustu. Vuvvennu 1918 Juho Kujola otti net Virittäjä-žurnualah. Vuvvennu 1934 Kujola piästi ilmah Lyydiläine paginluadu -kirjan da vuvvennu 1944 Lyydiläzien murdehien sanakniigan. Mollembis on kuda-midä sananpolvie lyydikse. Pertti Virtarannangi kolmeozazes Lyydiläzet tekstat -kniigas on 96 lyydilästy sananpolvie da sanondua”.

Pal’l’aine (karjalakse vie vazaraine) on pieni pal’l’u, ruadobruja, kudamal iškietäh nuagloi, hallatah midätah. Pal’l’azii enimyölleh luajitah teräsravvas. Pal’l’aine on eräs ennevahnazii ruadobrujii, kudai on ristikanzal käytös.

Karjalazet ijän kaiken ollah paistu omah karjalan kieleh. Hyö jätettih oma kieli paistavakse nygyzile karjalazile sugupolvile. Tänäpäi karjalazet jatketah paista toine toizenke omal muamankielel. Sanottu merkiččöy sidä, gu karjalan kieli on ainos täyttänyh da jatkau kommunikatiivizen funksien täyttämisty.

Mavritanii libo Mavritanien islamilaine tazavaldu on valdivo Päivänlasku-Afriekas. Päivänlaskus se rajoittuu Atlantan valdumerenke, luodehes Päivänlasku-Saharanke, lounuas Senegalanke, koillizes Alžiranke, suves da päivännouzus Malinke. Virrallizet kielet ollah arabien da frantsien kielet. Piälinnu on Nuakšot. Muan pinduala on 1 030 700 km². Rahvahan lugumiäry on 3 359 185 hengie.

Kuveit (arab. كويت‎),virallizesti Kuveitan valdivo (arab. دولة الكويت‎) on valdivo (emiruattu) Lounuas-Azies. Pohjazes da päivänlaskus Kuveit rajoittuu Irananke, suves Saudi Arabienke, päivännouzus Persien lahtenke. Piälinnu on El-Kuveit. Muan pinduala on 17 818 km². Kuveitan rahvahan lugumiäry on 2 646 314 hengie. Viralline kieli on arabien kieli.

Fioliettu on väri, kudaman ristikanzu aistiu, konzu silmäh tulou valguo, kudaman uallonpiduhus on 380-450 nanometrua. Fioliettu valgo on kaikis lyhytualdozindu nägyjiä valguo, da nägyjän vallon spektras fioliettu on agjimaine "syvänsinine" väri. Vie lyhytualdozembi sädeily on nägymätöidy ultrafioliettusädeilyy.

Neisvinogruadu (ven. девичий виноград, lat. Parthenocissus Planch) on monivuodine kazvi, kudai kuuluu vinogruadoin pereheh. Sidä on läs kymmendy eri lajii. Neisvinogruadua äijän kazvau Pohjas-Amierikas da Päivännouzu-Aazies. Ven’al sidä kazvatetah dekoratiivizennu kazvinnu.

Kalat pannah juodah da niilöin piäle ripoitetah suolua, ku tuliel aigua puuttus hyvin kalua. Sit ku karjalazet syödih kalua liemen syödyy sanou karjalaine sananpolvi: ”Ei kaloi liemeh jätetä”.

Joga Tilkuzien spektaklis on karjalastu pajuo da tansii. Artistoin ruutat da kai spektakliloin vehkehet da lomut ollah hierulazet. Laval ollah tovellizet karjalazet tabua da syväinjuurii myöte. Heijän karjalan kieli on puhtas da oigei, rikas da kuvannolline.
Nartsissu on eräs kallehii dekoratiivizii kevätkukkazii. Sidä istutetah kukkavagoloile, kylvettylöile nurmikkoile. Nartsussu, kui t’ul’pan da kroukussu, on aijoi keviäl kukkii kazvi. Se kukkiu da andau siemendy keviäl da kezän allus. Nartsissu luonnon ololois endizis Nevvostoliiton mualois kazvau vai Karpuatois. Joga vuottu Ukrainah Hust-linnah oraskuun enzimäzenny puoliškonnu tulou äijy turistua ihailemah kazvajua nartsissoin alanguo. Se on Jevroupan suurin nartsissualango. Pienembät alangot ollah Al’pois, Rumiinien mägilöis, Balkuanoil da Suures Brituanies.

Vagoinkarvaine kvartsiittu on ylen kova, muokata sidä on jygei, ga poliruiččemizen jälles sit luajitut azutekset ollah ylen čomat. Se on ylen kova, sendäh sidä ei pilata, sidä hallatah. Kvartsiitas on hienuo toine toizeh kiingieh ”kazvanuttu” jyviä, sendäh konzu kvartsiittu hallatah, ei rodei terävii agjoi da n’okkii. Suuruon puoles nämmä jyvät ollah enimälleh yhtenjyttymät, sendäh lämmites net levetäh tazazesti. Tämän hyvyös kvartsiittu on luguzien lämmitändöi da viluškoitandoi kestäi, sit ei lähte pahoi ainehii da se ylen vähän imöy iččeh vetty. Se voibi kestiä 1770 gruadusin lämmän.

Vuonnu 1914 Ven’an valdukundu yhtyi Enzimäzeh muailman voinah. Pidi rakendua raududorogua Barentsan meren jiädymättömile lahtile. Vuonnu 1915 allettih rakendua Murmanskan portua Kol’skois lahtes, kaksi piendy portua Kemis da Sorokas da vie raududorogua, kudamal pidi yhtistiä Romanov-na-Murmane Petrogradanke.

Kylä muanittih v. 1859: Bel’ajev P’otr Aleksandrovič vuvvennu 1859 avai kyläs meččyruadozavodan. Vuvvennu 1873 kyläs oli 18 pihua. Rahvahan lugumiäry: 67 miesty,70 nastu. Kaikkiedah oli 137 hengie. Vuvvennu 1905 kyläs eli 163 hengie. Uunitsas oli 26 hebuo, 51 lehmiä da 37 muudu žiivattua.

Kantan ruavos vuottu 1770 pietäh ”kriittizen” kavven alguvuvvennu. Sinävuon 46 vuvven ijäs händy pandih Königsbergan yliopiston lougiekan da metafiiziekan professorakse, kus häi vuodessah 1797 pidi eriluaduzii luvendoloi – filosouffiedu, matemuatiekkua da fiiziekkua koskijoi.

Administrualline aiguvyöhykeh on muakerän aloveh, kudual on yhtehine aigu. Administruallizet aiguvyöhykkehet miäritelläh suhtehes nol'ameridianah, kudai kulgou Greenwichan kuningahallizen observatourien läbi Londonas, Britannies. Tämän aiguvyöhykkehen tunnus on UTC (Coordinated Universal jfnimcocdodce ēęsjxsnjndcd cTime - kourdiniruittu universuali aigu). Ezimerkikse Karjalan tazavaldu kuuluu aiguvyöhykkeheh UTC+3, sit Karjalan tazavaldu on kolme čuasuu nol'ameridianan aigua iel.

Kottaraine on pieni lindu, 18,7-21,2 piduhuttu, sen paino on 75 grammua. Kottarazen aglu on lyhyt, n’okku pitky, tervävy da alhapäi painui, havvonduaigah se on keldaine, toizel aogua – mustu. Kottarazen väri on mustu.

Ruskei on ristikanzan silmän kauti nägönervah kaikis vägevimän ärzykkehen andai väri. Se ei yhtelläh pitkän uallonpiduhuon täh keskevytä silmän sumeinägyö auttajan nägöpurpuran tuotanduo, sendäh se sovelduu käytettäväkse mm. mašinan tagavalgolois.
Järven rannat ollah enimyölleh korgieloi da kivizii, rannoil kazvau segameččii. Lounasrandu on madal, paikoitellen suohine. Pohju enimyölleh on muvakas, lähäl randoi se on kivine da paikoitellen čuuruine, sežo täs löydyy rudua.

Liečehtiedo on tiijollizen tiijon da praktiekallizien metodoin sistiemu, kudaman tarkoituksennu on tunnustua, parandua da estiä voimattomuksii.

Fosforu (lat. Phosphorus) Mendelejevan sistiemallizen järjestyksen mugah on viijendentostu joukon kolmanden periodan alguaineh. Sen atomunoumer on 15. Tädä alguainehtu merkitäh P. Sidä on äijy muankuores. Merivies fosforua on 0,07 mg/l. Se ei lövvy välläs muvvos. Sen avul roihes läs 190 minerualua, ezim. apatittu, fosforittu dmi.

Eestin kieli (eestin kieleh Eesti keel) kuuluu uralilazen kieliperehen suomelas-ugrilazen kielijoukon baltiekku-suomelaizeh alajoukkoh. Se on Eestin tazavallan virralline kieli. Sidä paistah läs 1,1 miljonua hengie.

Päivännouzu-Timor libo Timor-Leste, virallizesti Päivännouzu-Timoran demokruattine tazavaldu on valdivo Liideh-Azies. Se sijaiččou Timor-suaren päivännouzuozas. Päivännouzu-Timoral on pieni puolianklavu Okusi-Ambenon muakundu Timoran suaren päivänlaskupuoles da pienet suaret Atauru pohjazes da Žaku päivännouzus. Virallizet kielet ollah tetum da portugalien kieli. Piälinnu on Dili. Muan pinduala on 15 007 km². Rahvahan lugumiäry on 1 066 409 hengie.

Vuvvennu 1962 händy otettih armieh, työttih armien sportukluubah Petroskoih. Hänen treenerannu rodih Leonid Levin. Luodehpuolen alovehellizis kilvois vuvvennu 1962 Razumov rodih voittajakse. Ven’an federatiivizen nevvostotazavallan kilvois Uljanovskas samannu vuon rodih čempionakse puolijygies painos da händy sanottih čempionuatan parahakse kulakkutoruajakse, sen jälgeh sai Nevvostoliiton sportumuasterin arvon.

Richard Wagner (täyzi nimi Wilhelm Richard Wagner, 22. oraskuudu 1813, Leipzig – 13. tuhukuudu 1883, Venetsia) oli germuanilaine säveldäi da taijon teorietikku. Ouperan suurin uvvistai. Wagner hyvin vaikutti jevrouppalazeh muuziikkukul’tuurah, enne kaikkie germuanilazeh. Wagneran mistitsizmu da antisemetizmu vaikutettih XX-vuozisuan allun germuanilazeh natsionalizmah, dai myöhembäh natsional-sotsializmah, min periä hänes luomisruavos rodih kul’tu. Sikse erähis mualois (enne kaikkie Izrail’as) Toizen muailman voinan jälgeh rodih Wagneran vastah reaktsii.

Opastundan jälles kerras tuli ruadoh Karjalan tiedokeskuksen Kielen, literatuuran da histourien instituuttah. Vuvvennu 2011 väitti filolougien kandiduatakse, väitöskirjan teemannu oli anuksenkarjalazes Hiitolas kozičendu. On yhtynyh monih konferensieloih da piästänyh ilmah mondu tiedokirjutustu.On käynnyh Karjalan eri kylih keriämäh rahvahanrunohuttu. On monien Karjalan tiedokeskuksen Kielen, literatuuran da histourien instituutan projektoin todevuttajannu, niilöin joukos on vahnoin arhiivumaterjualoin digitointi. Nämmien projektoin hantuzis on nähty päivänvälgien Viktor Jevsejevan kerätyn materjualan cd-disku, kudamas on karjalazen rahvahanrunohuon eri žanroi da karjalazien joiguloin disku.
Karjalan kieli, kui i joga elävy kieli, on kehittyi sistiemu. Kielen kehitysty äijäl kannatetah opastuslaitokset, kai kommunikatiivizet viestivälinehet da toizet eloksen puolet. No parahaci kielen kehitysty kannatetah rahvahan eloksen tavat da kul'tuuruperindöt.

Mark Twain (tovelline nimi Samuel Langhorne Clemens; 30. kylmykuudu 1835, посёлок Флорида (англ.)русск., Миссури, США — 21. sulakuudu, Реддинг, Коннектикут, США)

Järven kulmis ollah suuret lahtet. Pohju enimyölleh on muvakas. Rannat ollah madaloi da kivizii. Järves on 35 suardu, kudamien yhtehine pinduala on 4,88 km².

Podgorica on Černogourien piälinnu. Sie eläy 150,9 tuhattu (2011) hengie - n’elläs oza kogo muan eläjis. Podgorica on Skadarjärven rannoil olijal lagevol, Morača -joven rannoil, linnaspäi Adrienmeressah on 30 km.

Žil’čoi (ven. Новинка) on Karjalan tazavallan Anuksen kanzallizen piirin vahnu karjalaine kylä, kudai kuuluu Koveran kyläkundah. Tämä kyly on histourien mustomerki.

Tove Marika Jansson (9. elokuudu 1914 Helsinki – 27. kezäkuudu 2001 Helsinki) oli suomenruoččilaine kirjuttai, taidehmualuaju, karikatiirupiirdäi da sarjukoomiksupiirdäi, kudai parahite tietäh muumiloin luadijannu. Vuvvennu 1966 händy palkittih Hans Christian Andersenan medalil suures ruavos lapsienkirjuttajannu.

Välläs olotilas Borum on väritön, harmai libo ruskei kristalline libo mustu muvvoton aineh. On tuttu enämbi 10 Boruman allotrooppistu muoduo, kudamien luajindu da keskenäzet siirrot miärätäh lämmöl, kudamas booru oli suadu.

Pos’olkan ilmasto on lauhkei, täs on pitky talvi da ylen lyhyt da vilu kezä. Tuhukuun keskilämbötila on -12,2 °C, heinykuun keskilämbötila on +14,4 °C.

Leskenlehten biolougiellizesti aktiivizet ainehet avvutetah kylmändytaudiloih voimatunnuzii. Leskenlehtes keitetyn čuajun avul voi piästä rygimizes.

Assiries da Vavilonas hobjua piettih pyhänny metallannu da se oli Kuudaman merki. Keskiaijas hobju da sen yhtistehet oldih ylen tundiettuloi alhimikkoin keskes. XIII vuozisuan puolivälis algajen hobju on perindölline aineh astieloin valmistamizeh niškoi. Sidä paiči hobjua nygöigi käytetäh dengoin luadimizen niškoi.

Viktor Tsoi oli ainavo lapsi omas perehes. Tuatto, Robert Maksimovič Tsoi on inženieru Koreaspäi alguperäs, muamo on Valentina Vasiljevna, liikundukul’tuuranopastai. Vuozinnu 1974-1977 Viktor opastui taidoškolas, kuduas rodih Palata №6- nimine joukko. Sen johtai oli Maksim Paškov. V. Serovan kunnivokse nimetetys taidoammattiopistos eroituksen jälles Tsoi piäzi opastumah toizeh ammattiopistoh puunleikkuajakse. Nuorennu Tsoi suvaiči Mihail Bojarskin da Vladimir Visotskin luomisruadoloi, matkii Brus Lin imagoa.

Makedounii libo Makedounien tazavaldu on Liideh-Jevroupan valdivo, kudai sijoittuu Balkanan niemimual. Se on syväinmuavaldivo (se ei ole meren rannal). Rinnalolii Gretsii ei hyväksy Makedouniedu da kuččuu sen ”Skopje-tazavallakse”. Pohjazes se rajoittuu Kosovon tazavallanke da Serbienke, päivänlaskus – Albuanienke, suves – Gretsienke, päivännouzus – Bolguarienke.

Kyläs on časounu (ven. часовня Спаса Нерукотворного образа) (XVII vuozisada) da Nevvostoliiton da Suomen välizen voinan aigah (1941 – 1944) tapettuloin Nevvostoliiton saldattoin kalmu.
P. Sem’onovan enzimäine kniigu on Ruadajat- kerdomuskniigu. Myöhembi piäzi ilmah hänen Rodinjärvi- kniigu, kudai on omistettu roindumuale. Vuonnu 2004 päivänvalgien nägi hänen Puhtasjärven Maša- nimine romuanu. Enne sidä kniigan erähii ozii painettih paikallizis žurnualois.

Sortavalan laulujuhlat ainos kerättih äijy rahvastu. Sortaval hos oli pieni linnu da eläjiä sie ei olluh äijiä, ga muuzikkuelos linnas oli kehitynnyh. Kai rahvas: liäkärit da bankoin ižändät, opastajat da ofitsierat, muanruadajat da virgumiehet oldih muuzikas kiini. Silloi pikoi pienes kyläsgi oli oma pajojoukko. Sortavalan pruazniekku oli hyvä mahto rahvahal toizii kaččuo da iččie ozuttua.

Tamanan niemimuan pohjazel rannal on paleoliittizen kavven muinaizen ristikanzan eloipaikku – Kermek. Ennevahnas Azovanmerdy ei olluh, Don-jogi laskih Mustumereh nygyaigazen Kerčan salmen kohtas). Tiedoennustuksen mugah, Azovanmeri rodih vuonnu 5600 enne Iisusan roindua.

Klementjev, J. I. Karjalazet : histouriellis-etnografilline kuva / J. I. Klementjev ; [karjalakse kiändäjät: L. Markianova и др.]. - Petroskoi : Periodika, 2008.

Enzi kerdua Forsberg yhtyi hiihtoambujien kilboih Muailman sportumal’l’an suamizekse talvikuul 1994. Se oli kilvoin enzimäine etuappu Avstrien Bad Gastein -linnas. Silloi häi piäzi 13. sijale iččenäzes hiihtoammundas da 17. sijale sprintas. Ga jo nelländel etuapal Germuanien Ruhpoldingas häi oli kukkutseremounies jälles iččenästy hiihtoammundua – häi piäzi seiččemendele sijale da sai kuldumedalin sprintas. Kavven loppussah Forsberg ni yhty kerdua ei nossuh poudiumale, yhtelläh kukkutseremounieh yhtyi alalleh, kerran odva ei suannuh medalii, jäi nelländele sijale.

Vie nuorennu Humel oli kiinnostus filosouffieh da literatuurah. Häi äijän mietti moralin kyzymyksis da 20 vuvven ijäs rubei kirjuttamah omii mielii uskondos, ga jällespäi polti tetratin, kudamah kai kirjutti. Omat tahtottih, ku David ruadas oigevustiijon alal, ga händy viettih omah puoleh Ciceron da Vergilius. Liijallizen älyruavon periä Humen tervehys paheni da häi siirdyi toizeh ruadoh. Vuvvennu 1734 Hume muutti Bristolih, kus oppi ruadua kaupputalois, ga sentämän kuun mendyy ellendi, ku se ei ole hänen ruado. Sammannu vuon Hume lähti kolmekse vuottu Frantsieh Pariižah da Reimsah. Kaksi vuottu häi oli La-Fleš-školas, kus omal aigua opastui R. Dekart.

Mavriki, virrallizesti Mavrikin tazavaldu on suarivaldivo Päivännouzu-Afriekas. Se sijaiččou Indien valdumeren lounasozas. Valdivoh kuulutah Maskarenoin suariston suurin Mavriki-suari, Kargados-Karahos-suaristo, Alagelan suaret da monet pienet suaret. Piälinnu on Port Louis, kudai sijaiččou Mavrikin suarel. Muan pinduala on 2040 km². Rahvahan lugumiäry on 1 295 789 hengie.

Orkestru (griekan kieles ορχήστρα) – suuri soittajien joukko. Eroituksekse toizis pienembis soittajien joukkoloispäi (kamerujoukkolois), orkestras erähät sen soittajat perustetah joukkoloi, kuduat soitetah unisonah (otetah yhtel aigua yhten noutan).

Giacomo Maraldi huomai planietan pyörivän 1600-luvun lopul da 1700-luvun allus. Maraldi ei olluh varmu, oldihgo planietan tummembat piirdehet oza planietan pindua, vai pilvimuodostelmii.
Kipinä on lapsien žurnualu. Piäzöy ilmoih joga kuudu karjalan, suomen da vepsän kielel. Vuvvennu 2015 “Kipinä” sai Sampo-palkindon. Toimitukses ruadau kymmene hengie.

Talvikuus 1941 – kylmykuussah 1942 oli 758. ammundujoukon routan piälikkö, bataljounan piälikön sijahine da piälikkö Karjalan da Luodehpuolen frontal. Vuvvel 1942 oraskuun 20. päivänny oli ruanittu piäh da oigieh kädeh, kuun virui gospitalis Kemis. Samannu vuon 29. kylmykuudu oli ruanittu oigieh jalgah da kevätkuussah 1943 oli gospitalis Šarja-linnas Kostroman alovehel. Heinykuul 1943 loppi Vistrel-kursit.

Čalnan kylä perustettih vuonnu 1949 Šuojun da Viidanan meččytevolližuspiirin ruadajih niškoi. Sen eläjis suurembannu joukonnu oldih inkerinsuomelazet. Vuvves 1950 Čalna on linnanjyttyine pos'olku. .

Karjalazen paginluavun näyttehet. 1969. Tämän kirjan Grigorii Makarov luadi yhtes Vladimir R’agojevanke. Kirjas on saneltu kyläläzien ruadolois, nahkan ruandas, kasken ajandas, pelvahan kazvatandas. Sidä paiči on itkuvirty, suarnua, častuškua, sananpolvie da sananpiädy. Net on kirjutettu liygiläzis.

Valentina Mironova. Vieljärven čupun fol’klouruperindö. Petroskoi. 2013 (»Фольклорные традиции Ведлозерья»). Kniigas on Vieljärven čupul kirjutettu tekstua: eepisty pajuo, hengellisty runuo, luguu, itkuvirty, častuškua, liiristy pajuo, lapsien rahvahanrunohuttu, arbaitustu, sananpolvie, tarinua da suarnua.

Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni (6. kevätkuudu 1475, Caprese — 18. tuhukuudu 1564, Roma) oli itualielaine taidehmualuaju, kuvanvestäi da arhitektoru. Hänen tundiettui ruadoloi ollah muun mugah Sikstuksen kappelin freskot, Pietá-vestos Vatikanas da Daavid-vestos Firenzes.

Kaikkii kuulužembi Olonetskoin eparhien on Pyhä-Troitskoi manasteri. Omal historiel se on paras da on yhtes riävys parahien inočeskoloin obiteliloinke kogo ven´an mual.

On jygei piästä rahvahanvallan kaikkehpättävih tavoittehih, sendäh on olemas rahvahanvallan eri muoduo. XVIII vuozisadah sah toizii kuulužembii oli kohtinaine rahvahanvaldu. Kanzalazet luajitah poliitiekallizii piätöksii iče, ilmai väliniekkua. Ristikanzat tullah libo yhtehizeh mieleh libo tapahtuu vähemmistön alistumine enimistön tahtoh. Ezitysrahvahanvaldu on moine muodo, kus kanzalazet vallitah omii ezittäjii. Rahvahanvallittu suau oigevuon luadimah piätöksii händy vallinnuzien ristikanzoin mieldy huomivoh ottajen. Sežo häi vastuau omis ruadolois vallinnuzien iel.

Mehu, kuduadu puristetah kypsis fruktois libo kazvoksis. Sidä enzin muokatah (lämmitetäh) da sit valetah paketoih libo st’oklusäilytysastieloih.Tädä mehuu ei konservoija.

Pohjan voinan jälles pos’olku rubei kuulumah Ven’an valdukunnan Suomen kniäzikundah. Vuvvennu 1834 sie oli rakendettu pieni sahalaitos. Vuvvennu 1851 sen azemeh rakendettih metalluzavodu, kus valettih järvi- da suoraudurudua (zavodu ruadau tässäh, ga sie ei valeta nygöi ni čugunua, ni teräsraudua). Nämmis laitoksispäi algavui suomelazen Wärtsilä-nimizen mašinoinrakenduslaitoksen histourii.

Jevreiskoi sana Pesah merkiččöy iudeiskoidu Äijiäpäiviä. Se vie yhtevyy sanoinke siiriči menendy, kudai mustoittau sih näh, konzu Jumal meni siiriči Jevreilöin kodiloi, tappajen enzilapsii Jegiptas.
Juonduvezi tarkoittau vetty, kuduadu voibi käyttiä juomizeh. Juonduvezi on talovusvetty. Juonduvetty valmistetah enimyölleh magies vies libo pohjuvies, jogi- libo järvivies.

Johann Karl Friedrich Gauss (germ. Johann Carl Friedrich Gauß; 30. sulakuudu 1777 Braunšveig – 23. tuhukuudu 1855 Göttingen) – oli germuanilaine matematikku, tehniekku, fizikku, tiähtientiijustelii da geodezistu. Händy pietäh matematikoin kuningahannu, yhtenny muailman suurilois matimatikois. Koplin medalin suaju (1838) Ruočin (1821) da Ven’an (1824) tiedoakademien ulgomualaine ozanottai, anglielazen Kuningasseuran ozanottai.

Järven pinduala on 174,9 km², piduhus – 18,2 km, levevys – 15 km, randuviivan piduhus – 98 km. Sen keskisyvys on 11,6 m, syvin kohtu on 57 m.

Sygyzyl mägrän paino voi olla enämbi 20 kiluo da rungan piduhus läs 90 sentii. Nahkan väri on harmuahko hobjankarvazen läpetyksen kel. Mägräl piäs kahtes puolespäi – korvis turvassah – on kaksi mustua junuo.

Sumski Posad (ven. Сумский Посад, Сума, Сумский острог) on kylä Karjalan tazavallas Belomorskan piirin liidehes. Se on Sumposadan kyläkunnan haldivolline keskus. Kylä on histourien mustomerki.

Kirovan lagevo on Petroskoin keskučas olii lagevo. Lagevuo pietäh Petroskoin piälagevonnu. Täs paikas on äijy čomua rakendustu, XVIII - XIX vuozisuan arhitektuuran mustomerkii. Sinä voit nähtä kaksi teatrua: Kanzallizen da Muuzikkuteatran. Muuzikkuteatran rinnal on sijoitunnuhes Taidomuzei, kus on ylen suuri obrazukeräilemy da tundiettuloin taidoilijoin mualavuksii. Lagevon keskel on Kirovan mustopačas. Autobusan azetuskohtan vieres on vie yksi mustopačas, Marksan da Engel`san mustopačas.

Jašin on XX vuozisuan paras vratari FIFA:n, MFFIIS:n, World Soccer:n, France Football:n da Placar:n mugah. Häi kuului XX vuozisuan parahien kižuajien joukkoh Venerdi:n, Guerin Sportivo:n, Planet Foot:n da Voetbal International:n mugah. On ainavo vratari muailmas, ken sai “Kuldazen miäčyn”. Jašinua pietäh muailmas enzimäzenny vratarinnu, ken nerovui kižuandas vorotoispäi lähtijes da kaikel štruaffulagevuksel.

Karjalan kieles tunnetah sana "čiirakko", kudamal tarkoitetah tavallizeh kalačiirakkuo (Sterna hirundo) libo lapinčiirakkuo (Sterna paradisae). Valgeisiibičiirakon karjalankieline nimi on täh artikkelih näh kiännetty suomenkielizes sanas "valkosiipitiira".

Jo 1941 vuvvel kaksi lehten noumerua piäzi ilmah Karjalan Heimo -nimel. Voinan aigua kiännyttih järilleh Viena-Aunus –nimeh da vuvvennu 1944 lehten nimekse lopun lopukse tuli Karjalan Heimo.

Magdalena Forsberg (25. heinykuudu 1967, neissugunimi Wallin) on kuulužu ruoččilaine hiihtoambui da hiihtäi. Forsberg kuuzi kerdua oli Muailman hiihtoammundan kilvoin voittajannu. Naizis häi on ainavo muailmas, ken kuuzi kerdua sai Muailman sportumal’l’an hiihtoammundas, ližäkse häi on 17 pienen muailman sportumal’l’an omistai eri hiihtoammundan lajilois. Forsberg on Olimpiiskoloin kižoin bronzumedalin suannuh. Jälles kauttu 2001-2002 loppi sportukarjieran, silloi händy ei voidu ennittiä toizet – Forsberg Muailman sportumal’l’an ližäkse sai vie kai nelli piendy sportumal’l’ua.
Paraskeva Nikitična oli roinnuhes muaorjupereheh Makienkylän Miskunmäki-hutoras, Lempaalas. Paraskevan vahnembat kuoltih, konzu häinel oli 15 vuottu.

Vuvvennu 2013 Tilkuzet piästettih ilmah kirju "Videlen ”Tilkuzien” kummii". Kirjah on otettu nelli teatran ozutelmua da niilöis kuulujua pajuo. Kirjah on pandu artistoin kuvuagi. Teatran enzimäine kirju on luajittu Videlen karjalazet -yhtistyksen, Intra-fondan da Anuksen maidozavodan varoil.

Tilkuzet ozutetah spektakliloi karjalan kielen videlen murdehel. ”Ezityksis kerrommo, kui ennevahnas elettih hierun rahvas. Mustelemmo, midä olemmo kuulluh da nähnyh lapsennu. Ezityksien pohjannu ollah ven’ankielizet tevokset, kudualoi kaikin tundietah da suvaijah. Myö kiännämmö niidy karjalakse, sille kielele, kudamal paistah Videlen čupul. Meijän kieli on vähäzel tostu luaduu, kui toizis kohtis”, kirjuttau Raisa Kudžijeva.

Pos’olkan keskukses on mustokompleksu - Nevvostoliiton da Suomen välizel voinal (1941 – 1944) tapettuloin Nevvostoliiton rajanvardaiččijoin kalmu da tundemattoman saldatan kalmu.

Ruskeimeri – Indien valdumeren meri, kudai on Arabien niemimuan da Afriekan välil. Meren pohjazes on Sueckoin kanuavu, kudai eroitti – Sueckoin da Akaba-lahtie. Sueckoin kanuavan avul Ruskeimeri yhtyy Välimereh, suves Bab el Mandeb -salmen avul Ruskeimeri yhtyy Adenan lahteh da Arabienmereh. Ruskeimeri on kaikis suolazin meri kogo muailmas.

Abramov otti ozua ”Vepsäläine pyhä”-dokumentufilman kuvuamizeh (prod’usserukeskus ATK-studio, Pietari). Ligakuus vuvvennu 2009 tämä filmu sai II alovehienvälizen multimediakilvan palkindon (”Siberin kuldaine kedruoksu”-palkindo) Kemerovos.

Motoranke veneh libo kuateri (angl. Cutter) on kaikkien laivoin pienin. Niidy käytetäh ihan ku suurien laivoin mugah: voibi niilöil vediä vetty myö rahvastu, gruuzulaivat, turistulaivat, pelastusvenehet, rajoinvardoiččijat venehet.

Vuvvennu 2002 Mundärvenlahtes meni enzimäine tazavallan festivuali karjalazen kanzallizen horan ”Karjalazien pedäjien pajot” (ven. ”Песни карельских сосен”) perustajan I.I. Levkinan mustokse.

Kaikkiedah kodimuzeis on kaksi pertii, kuduat suau kaččuo – yhten sydämeh voibi piästä, a tostu suau kaččuo vai uksespäi. Pertit, kui ičegi kodi, ollah pienet, ga valgiet, seinät ollah rapatettu da kruasittu izv’oskal. Tämän koin nosti Eliasan tuatto vuvvennu 1800 da Elias oli enzimäzenny lapsennu, kudai rodivui täh kodih.

Kurenniemi sai Topelius-palkindon vuozinnu 1954, 1967 da 1987, valdivon kirjallizuspalkindon (Suomi) vuozinnu 1976 da 1981 da Pro Finlandia -medalin vuvvennu 1969. Lizäkse häi sai Tirlittan-palkindon vuvvennu 1999 da taijon valdivonpalkindon (Suomi) 2003.

Ramonesan jäzenii oldih bändin histourien aijannu Johnny Ramone, Dee Dee Ramone, Joey Ramone, Tommy Ramone, Marky Ramone, Richie Ramone, Elvis Ramone da C.J. Ramone. Heis alguperäzii jäzenii oldih Joey, Johnny, Tommy da Dee Dee. Ramonesan jäzenet käytettih kai sugunimenny Ramonie hos hyö ei oldu velleksii libo muudu rod'nua toine toizenke.

1907 vuvvel kirjuttai Logerlöf oli vallittu parahannu Upsal´skoin universitietan doktorannu. 1914 vuvvel häi tuli Ruočin akadiemen tiedospecialistakse.