Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
1881 m. gauts leidėms remuontoutė audruos apgriauta buokšta. Ons nugriauts ė pastatīts nūdėinas. Arkėtekts Piotrs Serbinovičios 1893 m. sopruojektava švėntuoriaus tuora ė vartus, 1896 m. parėngė bažninčės remuonta pruojekta. Ana so partraukuomės remuontouta lėg 1914 m. Ikūrus Telšiū vīskopėjė, bažninčė 1926 m. tapa katedra (vīskops Jostėns Staugaitis).

1597 m. mėnavuojama Radvėlėške katalėkū bažninčė ė parapėjėnė muokīkla. 1619 m. isteigta parapėjė. Ana miestelie gava sklīpa muokīkla ė klėbonėje statītė, kortė prieglauda. Konėgs K. Ausiens su parapėjietes 1769 m. pastat' nauj' medėn bažninč'. Anuo 1789 m. konsekrava pavīskopis Aduoms Kuoscia.

Dargna aba dargana ī tuokis uors kāp ėštėsā līn aba drimb šlapdraba, būn šalta, put vies. Vėsa dongu apdeng tirštė debesē. Tuokis uors būn kāp ožēn cėkluons. Dargna īpatingā tonkē būn rodenie, pavasarie, nesīk ė žėima. Par tuoki uora žmuonis i lauka ēn tiktās kāp būn kuokis rēkals, negal dirbtė lauka darbū.

Osnėis ī tuokė daugiametė žuolie, anuos stombris statmens, šakuots, tonkiausē dėdlis (lėg 2 m aukštoma, bet paprastā 0,5-1 m), nuors būn ė trompastombriu. Lapū kraštā baisē dīgliouti, skaudē badas. Osnėis žėids ī tuokis kap dīgliouts kamūlioks, vuo ont vėršaus anon rīškē rūžavuos spalvuos plaukalē. Kap nūžīdia – ėšēn pūkās.

P. Giannakis nu 2004 m. vaduovaun Graikėjės nacionalėnē rinktėnē, so katra 2005 m. Euruopas čempijuonatė laimiejė auksa medalios, vuo 2006 m. Svieta čempijuonatė ožjiemė II vėita.

Svėlē (lietovėškā (b.k.): Sviliai) īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, pri plenta Josvainē-Ariuogala ėr Šošvės opės. Svėlious gīven 175 žmuonis.

Glavns HTML kalbas vėinets īr elements. Kāp ėr XML, HTML elements tor varda ėr gal torėt bėkoukė skaitlio atrėbuto. Elementa vėduo gal būť tekstos ėr kėtė elementā. Tekstos, ėr dukterinē elementā gal kartuotėis ėr eť bet katra tvarka.

Viepūtėnis (kėtāp viepūtė, viepūtėnė, posnės) īr snėiga kauborīs, katros palėik pu tuo, kāp vies post snėiga par pūgas. Sogol tuokiūs vėitūs, kor vies ožsėsok: truobesiū kerties, ont pašlātiu, kalnaliu.

Beržā (lietovėškā (b.k.): Beržai) - Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo, 2 km nū Akademėjės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 256 prietelē.

Pranešėms "ėvertėn valstiu gebiejėma dout aukšta līge geruove sava pėlėitem. Tas prėklausa nū ton, kāp pruodoktīvē panauduojamė resorsā. Diel ton, svieta kuonkuorencėngoma pranešėme vertėnamas ėnstėtocėjū, puolėtėka, faktuorēs, katrėi lēd ožtėkrėnt trompa ė ėlga čiesa akuonuomėne geruove."

1927 metās pasitraukė ėš puolėtėnė gīvenėma, tvarkė sava ūki Juokūbava dvarė. 1926–1941 metās bova P. Dogel gamībėnė ūkė vedies, kuōperatīvu „Lietūkis“, „Lins“ tarību narīs.

Krėkštiuonībie Trīs Karalē (aba Trīs Magā) ī ėš Persėjės atkakė̄ Kaspars, Merkelis ė Baltazars, katrėi pėrmė̄jė antlonkė tėktās gėmosi kūdėki Jiezo, ėr anam atnešė duovenū – auksa, smilkalū ė mėras.

Lėns Karalios (g. 1973 m. siejės 11 d.) bova Lietovuos dainėninks ė laidū vedies, gropės ŽAS narīs, puolėtėks. Nū 2008 m. lėgė 2010 m. bova Sėima narīs. Ons bova Tautuos prėsėkėilėma partėjės narīs.
Centrėnės Afrėkas Respoblėka {{fr|République centrafricaine, sango k. Ködörösêse tî Bêafrîka) – valstībė Cėntrėnie Afrėkuo. Tor robežio so Čado, Sudano, Kuonga Demuokratėnė Respoblėka, Kuonga Respoblėka ėr Kamerūno.

Lietovuos Respoblėkas Vīriausībė (lietovėškā (b.k.): Lietuvos Respublikos Vyriausybė) īr Lietovuos Respoblėkas minėstru kabinets. Anou prigol minėstros pėrmėninks, katros vaduovau Vīriausībės veiklā, ė ministerėjuoms vaduovaujontis mėnėstrā. Daba vīriausībės vaduovo Algėrds Butkevėčios īr.

Nu 1990 lėgė 1996 Dr. Dre sosėtėkėnė̄jė so Michel'le, katra idainava vuokalėnės partėjės Death Row Records mozėkėnem albomam. 1991 aniem gėmė sūnos, katrou anie ožvadėna Marcel. 1996 gegozės mienesie Dr. Dre apsėžanėjė so Nicole Threatt, katra onstiau bova apsėžanėjosė so NBA luošiejo Sedale Threatt. Dr. Dre ė Nicole tor do bendros vākos: sūnū Truth (gėmės 1997) ė dokra Truly (gėmė 2001). Dr. Dre īr biuoluogėnės repa mozėkonta tievs Hood Surgeon (tėkrs vards Curtis Young), anuo muotėna īr Lisa Johnson.

1995 metās komanda debiutav tarptautinies varžybuos - R. Korač taurie i patek į kėt etap, katram pralaimiej "Pannionos" komandą iš Graikėjas. 1999 komanda jau žaid R. Saportas taurie i patek į aštunfinal katram nusileid "Spllit" klubou iš Kroatėjes. Kėtas metās tam pačiam turnyrė iškrėt po grupes varžybu.

Pėratā (luotīnėškā: pirat, grākėškā: peirates, nu žuodė peiraomei 'ėiškuotė nuotīkiu ė laimės jūruo') īr razbainīnkā, poulontis laivos jūruos ė taikėnios, asontios krontė, sėikont ožgruobtė kruovėni. Greitiausē žuodis pėrats (peirato) pėrma karta bova pamėnavuots ruomienu istuorėka Puolėbėjous, api 140 m. pr. Kr.

I 1997 metū Euruopas čempijuonata rinktėnė bova ėšlīdieta be dėdlesniū ėliozėju mat komanda bova jauna ė nepatīrusi. Rinktėnē pradiejė vadovautė jauns treneris Juonis Kazlauskis. Rinktėnē bova ėškelts uždavinīs patektė i geriausiū aštontoka ė komanda tūn ivīkdė. Rinktėnė Euruopas čempijuonatė ožjiemė šešt vėit ė gava galimībė debiotoutė Svieta čempijuonatė.

Dušanbė - Tadžikistana suostėnė ė dėliausės miests. Miests sosėkūrė 1925 m. kėšlaka vėituo. Nū 1929 m. palėka Tadžikistana suostėne. Nū 1929 m. lėgė 1961 m. dėktatuoriaus ė tautū ė paprastū žmuoniu žodėka J. Salėna garbē miesta liōb vadīnt Stalinbado. Daba miestė gīven aple posė mėlėjuona žmuoniu.

Kakava - tėkruojė kakavmedē (Theobroma cacao) sieklas, da vadėnamas kakavas popeliem, ėš anū ėšdėrbamė mėltelē kuondėterėjės gamėnems ė ėš ton mėlteliū dėrbams gierals. Daugiausē kakavas ožaugėn ė ekpuortoun Dramblė Kaula Kronts.
Palonguos aeruodruoms pradejė fonkcėjuonoutė 1937 m. Ėš pradiu ėkorts laukūs šalėp vėiškele Palonga–Darbienā, katrie 1975–1990 m. bova apėbūdavuotė gīvenamāsēs bodīnkās.1939 m. atėdarīts pėrmas Lietovuo regolēros uora maršrots Kauns–Palonga.1963 m. ikorts Palonguos cėvėlėnis uora ousts, aptarnavės skrīdios i Vėlniu, Maskva ė šmuota kėtū TSRS miestū.1991 m. ikorta valstībės imuonė „Palangos oro uostas“.1998 m. rekonstroutė uorlaiviu stuoviejėma peruons ė riediejėma taks.2006 m. pradieta dėrbtė nauja tūpėmo-kėlėma taka rekuonstrokcėjė.2007 m. spalė 26 d. atėdarīts naus kelėiviu termėnals, atėtėnkontės Šengena sosėtarėma rēkalavėmos. 2011 m. atlėkts kelėiviu termėnala praplėitėms ė rekuonstrokcėjė.

Eurolīga ( Euroleague) - magtīnga Europas krepšėne līga, katruo rongtīniau 24 stėpriauses Europas žemīna komandas. Terp 16 komandū īr ė Kauna "Žalgiris",

Par Tris Karalius liuob būs papruotīs parsirėngtė ė vākštiuotė par žmuonis, prašītė duovenū, ūliavuotė (tas daugomuo vāku zabuova). Ont nomū doru žmuonis ožrašīs tris krīžalius, katrėi senuobie rēškė, ka vieliu čiesis bėngės ė vieliū nabožpraša daug i nomus.

Drėižos (luotīnėškā: Lacerta vivipara, onglėškā: Viviparous Lizard t.p. Common Lizard, vuokīškā: Waldeidechse) īr prī drėižū prėgolons ruoplis.

Pėrmė̄jė rašītėnē šaltėnē, karėi pateik žėniū aplė Prancūzėjės terėtuorėjuo gīvenosės gėntis, īr graikū. Maždaug nu Žalvarė omžiaus dabartėnės Prancūzėjės terėtuorėjė bova apgīvendėnta galu (keltu).

Rogpjūtė 4 d. gėmė Loisos Armstrongos (pėlns vards Louis Daniel Armstrong, pravardė Satchmo), bova Amerėkas džiaza trėmėtėninks ė dainėninks.

Ėngrėjė (rosėškā: Ингрия, soum. Inkeri, Inkerinmaa, Šabluons:Et), da žėnuoma kāp Ėngermanlandėjė (rosėškā: Ингерманландия, šved. Ingermanland), Ėžuorėjė (rosėškā: Ижора) - ī istuorėnė žemė šiaurės vakarū Rosėjuo, i pėitū šmuota nug Karelėjės, katruo nug senuobės gīvena fėnaogru tautas vuodā ir ėžuorā.

Gėmė Trīškiūs, Telšiū kraštė, muokėnas Trīškiūs, Ožlėiknie, Mažeikiūs. 1962 metās pabėngė Vėlniaus onėversėteta. Paskum palėka diestītojo, 1983 metās gava fėloluogėjės muokslu daktara varda. 1984–1989 m. bova fėloluogėjės katedras vediejo, tepuogė vaduovava Eksperimentėnės fuonetekas laboratuorėjē.

Jerzy Szmajdziński (1952 m. balondė 9 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės uopuozėcėjės līderis, kandėdats par 2010 metū Lėnkėjės prezėdenta rėnkėmos.

Mažeikiu mozėkas muokīkla - muoksleiviu puormaliuojė muokīma muokīkla, katruo muokėnama grajitė, dainioutė ėr vaidintė. 2005 m. patiuo muokīkluo ėr anuos filialūs Seduo, Žėdėkūs ėr Laižuvuo bova 538 muokėnē ėr 65 muokītuojē.

Migėlis de Servantesos Savėdra (Miguel de Cervantes Saavedra, 1547 m. siejės 29 d. – 1616 m. balondė 23 d.) – ispanu rašītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs „Ėšmuonėngasis hidalgs Duon Kėchuots ėš La Manša” īr.

Encikluopedėjė gal būtė bendra (onglėškuojė Encyclopædia Britannica o vuokėškuojė Brockhaus) aba specēlėzouta tam tėkrā srėtē (pvz. medėcėnas, fėluosuopėjės aba teisės).
Tas darbīmetė jiedis ī – darbėninkā par pėitus mažomielė paėlsi vuo paskom dėrb lėgo saulielaidu, ta par ton čiesa da ožjied pavakari. Rokoun, ka pavakari „atneš“ ėr „ėšsineš“ gondros – tas ī, ka parleka gondrā, prasided dėdlė̄jė darba, tap rēk taisītė pavakari, vuo kap ėšleka – tap ė darbā bėngas ė pavakarė nabrēk.

Liublijana (slo. Ljubljana) - Slovnienėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Rondas Vėdore Slovėnėjuo pri Liublianicas opes. Miestė gīven aplė 257, 3 tūkstontiū prietėliū. Miests rondas svarbiamė rītū ė vakarū prekības kelie; netuolėj Liublijanas rondas Trėista miests. Tas īr svarbos tarpinis punktos tarp Vėdore Euruopas ė Adrėjės jūras. Pramuones cėntros, dėrbams puorcelians, puopierios, baldā, moils, kemikalā, oduos dėrbėnē. Miestė gerā išvīstīts torėzmos - īr gražiū panoramū, ėstuorėjės ė arkitektūras pamiklū.

Beşiktaş Jimnastik Kulübü (Beşiktaş Gymnastic Club) īr futbol komanda vakarėnem Istanbul, Torkėjuo. Klobs ėkorts 1903 metās. Numū rongtīnes luoš "İnönü" stadėjuonė, katram īr 32145 siediemū vėitū.

Okraėna tor ėlga istuorėjė. Vėdoromžēs ton valsībė liob vadīntėis Kijėva Rosė, bat neteka liousoma ė bova pakliovosė i LDK, Lėnkėjės, Austrėjės valdė. XX o. pradiou atsėkuovuojė lioudoma, bat ana ožkariava SSRS. Liousa palėka par naujė 1991 m. 2014 m. anou ožpoulė Rosėjė ė ožjiemė ė uokopava šmuota terėtuorėjės.

1970 metās per NBA Naujuokū birž anū pašauk Atlantas "Hawks" komanda, Menegins tap pėrmuojo europietio pakvėiso NBA Naujuokū biržuo. Bet stėpreusio pasaul lyguo uns nedebiutav.

Tėrkšlē u mėistelis Mažeikiu rajuonė, 6 km ī pėitus nu Mažeikiu, prī Vėišetės opalė. Tėrkšliū seniūnėjės cėntros. Mėistelė cėntrė īr pabudavuots pėnkiū šėrdiū kuoplītštolpis, vuo prī mėistelė aug Tėrkšliū pošīns. ī Krėstaus Karaliaus bažninčė, katra pabudavuota 1939 metās.

Anū griautē padėrbtė na ėš kaula, bat ėš kremzlies. Svietė prėskaitliuonam daugiau kāp 350 rīkliū rūšiū, vuo patīs rīklē radas daugiau kāp prīš 350 mėlėjuonu metu. Dėdlis daugoms rīkliu īr jiedrūs. Rīklē gerā oud, ė jaut kostiejėmos odenī.

Sent Vinsents ėr Grėnadinā (onglėškā: Saint Vincent and the Grenadines) īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo. Sodara Sent Vinsenta sala ėr dalis Grėnadinu salū.

Par XX o. onglu kalba palėka svieta lingua franca ėš šėta statosa ėšstomdama prancūzu kalba. Daugelie šaliū onglu kalba muokuoma muokīkluos kāp pėrmuojė ožsėinė kalba. Onglu kalba īr daugėlė tarptautėniu uorganėzacėjū kalba.

Baltīmā – ėš amėnuorūgštiū sodarītas makruomuolekolės. Baltīmā iēn i lāstieliu ė audėniū sodėti, anū pagelba skvarmoujamė lāstieliu ė audėniū griautē, regoliounama nuormali uorganėzma veikla, kuovuojama so infekcėjuom, atlėikamas sodietėngas kemėnės reakcėjės ė kt.

Gargždā (lietovėškā (b.k.): Gargždai) īr miests vakarū Žemaitėjuo, pri Minėjės opės, 17 km i rītuos no Klaipiedas. Klaipiedas rajuona centros.

Skėrtingė šaltenē vertėn, ka posuntruos paruos ējosem mūšie dalīvava 25 000–85 000 žmuoniu, vuo žova – 15 000–50 000. Lietoviu-lėnku šmuotė dalīvava samdītas totuoriu, muoldavu, čeku pajiegas, krīžioutems padiejė rėterē ėš Vakaru Euruopas šaliu.
Vītoulė (da kėtap: vītoulis, vītorie, vītorė, vītoris, vėjuoklė, vėjuoklis, vėjūns, vėjorks, ruoželė, ruožėkė, luotīnėškā: Convolvulus arvensis) ī tuokis augals, žuolie vėjorkė.

Ožvėntis (lietovėškā (b.k.): Užventis) - miests Kelmes rajuonė, Vėntuos aukštupie, 25 km i šiaures vakarūs nu Kelmes. Seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Marėjės Magdalietes bažninčė (pastatīta 1825 m.), Šatrėjės Raganas vėdorėnė muokīkla.

Rieminis pjūklos onsktiau bova vėins ėš pagrindėniu staliaus darba rakondu. Ka atsėrada mechanėnē dėskėnē ė ronkėnē elektrėnē pjūklā, riemėniaus pjūkla nauduojėms pradiejė mažietė. Boitie kai kor ons īr nauduojams ė daba. Rieminis pjūklos sosided ėš riema ėr ītėmptuos plėinėnės joustas. Priklausuomā nū paskėrtėis, tokėi pjūklā būn stambiadontē ė smolkiadontē, ėšėlgėnē, skersėnē ė universalaus pjuovėma. Stambiadontē riemėnē pjūklā tor 4 - 5 cm pluotiaus plėinėniaus pjuovėma jousta. Tarpā terp duntū (duntū žingsnis), 5 mm, vo joustas stuoroms 0,5 - 0,7 mm. Smolkiaduntiu riemėniu pjūklu jousta īr siaurēsnė. Anėi īr skėrti kreivėms pavėršēms pjautė.

Leonids Iovičios Gaidajos (Леонид Иович Гайдай; 1923-1993) - vėins populiariausiu TSRS kina fėlmu režisierios, populiariausiu TSRS komediju scenarėjaus autuorios, tēp pat aktuorios.

Potpalakės īr maža aba vėdotėnė dėdloma, apvalės, platės, so ėšpūsta nogara ė pluokštė apačė. Kramė lėgė akiū tonkiausē īr īgoubta. Ontsparnē tonkiausē īr rauduonė (aba geltuonė) so joudās puškelēs.

Pelenū dėina, Pelenė ī dėina, katra ēn pu Ožgavieniu, ta ī pėrmuojė Gavienės dėina. Kap ėr Ožgavieniu, tap ė Pelenės čiesos prigol nug tuo, katra dėina tās metās ėšpoul Velīkas.

Jodaėzmos – jodieju koltūra ė viera. Ta īr vėina seniausiu ė da tebpraktėkoujama muonuoteėstėnė viera. Ėš jodaėzma duoktrėnas ėšaug dvė svietė ėšplėtosės vieras – krėkštiuonībė ė ėslams.

Gēžė dā gēšė, gēžie īr nemažos ondens paukštis. Kūns pilks, vėršogalvis balts, snaps muorkaus. Gīven prī vėsuokiu ondens telkiniū, bat gūžta sok aplinkėniūs mediūs. Jied žovis, varlės, varmus. Tīkē braid pu ondeni, ožmatis žovi sostingst a kumet ana priartie - staigē čiomp.

LKL (lt: Lietuvos Krepšinio Lyga, smg: Lietovuos Krepšėne Līga) - stėpriaus Lietuvuos krepšėnė līga, katruo luoš 10 komandū, iš kuriū vėina debiutante. Līga īkorta 1993 metās.

Akmena īr opės Žemaitėjuo; Jūras opės dešėnīsā ėntaks. Tek par Kelmės, Šėlalės ė Tauragies rajuonus. Prasėded prī Pālksniū, tek i pėitvakarius par Žemaitiu aukštoma, paskum par Karšovuos žemoma. Ītek i Jūra žemiau Pagromontė.

Aplė 81 % Jongtėnės Karalīstes žmuoniū īr onglā, dar gīven škuotū (aple 9,2 %), airiū (aple 2,4 %) ė kėtū tautībiū žmuoniū. Valstībie dėdlē aktoales naciuonalėnes biedas. Nėkāp nerimst sosėrėmėmā Šiaures Airijuo tarp katalėkū ė pruotestantū, katrėi tesas jau ėlg laik. Nu XIX o. vėdore praisidejė masėnė emigracija ėš Brėtanėjės i Australėj, Kanda, JAV, vuo pu Untruoje Pasaulėne kara i Dėdliouj Britanėj kuožnas metās atvīkst daug imigrantū iš vėsa pasaule, pu 2004 m. kumet i Euruopas Sajung istuojė naujas nares iš Rītū Euruopas, i Jongtėn Karalīst atvīkst vės daugiau emigrantū ėš naujūjū ES šaliū tamė tarpė daug lietoviū ė žemaitiū).
Ramōsis ondėnīns - dėdliausios svieta ondėnīns. Anuo pluots - 165 mln.km². Ondėnīns īr terp Australėjės, Azėjės, Amerėkas ėr Antarktėdas. So Indėjės ondėnīno tor dvė sāsajas: plate - ī pėitus nu Australėjės ėr siauresne - Indonezėjės salīne. Dreika sāsiauris ėr Panamas kanals jong Ramōji ondėnīna so Atlonto, a šiaurie nuognē siaurs Berėnga sāsiauris - so Arktėis ondėnīno.

Beržos pašepielis aug šlapiūs vėitūs (medies, pėivūs), parneš rūgštuokas, nelabā skalsės dirvas, gal augtė ožmirkosiūs vėitūs. Anam rēk gausē švėisuos.

Istatīmu leidamuojė valdžė - Naciuonalėnė Asambliejė (Assemblée Nationale), katruo dėrb 5 metū kadencėjė ėšrinktė deputatā. Dalės istatīmū leidžiamuosės valdžiuos prigol Senatou.

Serms īr opiekšlis Žemaitėjuo, kairė šmuota Akmenuos ėntaks. Serms itek i Akmena 13 km nug anuos žiuotiu. Tek ta opės ont pėitvakariu posės, par Šėlalės ė Tauragies rajuonus.

Berasategs (ėsp. Berazategui) īr miests Argentinuo, Buenas Airiu provincėjuo, Buenas Airiu aglomeracėjuo, pri La Platas estuarijės. Given 150 000 prieteliu. Miests sosidarė 1960 roku.

Valkėninkā vėituovė mėnavuojama nu XIV o. (mėslėjama, ka 1387 m. Juogailos raštė Skėrgailā). 1418 m. mėnavuojams Valkėninkū dvars (karalėškasės) ė miestalės, 1503 m. valstios, 1516 m. miests, Magdeborga tėisės gava tėk 1571 metās.

Šarlės de Guolis (pranc. Charles André Joseph Marie de Gaulle, 1890 m. lapkristė 22 d. - 1970 m. lapkristė 9 d.) - prancūzu generuols ė puolitėks, pėrmasės Penktuoses Respoblėkas prezėdents, valdės nu 1959 m. sausė 8 d. ėkė 1969 m. balondė 28 d.

Pagėlšīs (lietovėškā (b.k.): Pagilšys) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 5 km ī šiaurė nu Merkėnės. Anuo gīven 11 prieteliu.

Hamhungs (hangul: 함흥시 handža: 咸興市 translėt.: Hamhŭng) – miests rītėnie Šiaurės Kuoriejės dali, pri Sončhuongana opės. Pėitū Hamgiuonga pruovėncėjės centros ė ontras vogol dīdli miests šali. Īr 3 onėversėtetā.

Aduolfos Hitleris (Adolf Hitler; 1889 m. balondė 20 d. - 1945 m. balondė 30 d.) - nu 1921 m. bova Naciuonalsuocialėstėnies vuokītiu partėjės vaduovs, (fiorėrės), nu 1933 m. kanclerės. Ons po Paula von Hindenborga smerties tapa Vuokītėjės valstībės ė vėriausībės vaduovo.

Žemaitē ruokoun žemaitiu kalba. Daugoms prieteliu īr katalikā, nuors žemaitē paskiausė vėsuo civilėzuotuo Euruopo prisijėmė krėkštiuonībė a ligė ton čiesa bova paguonīs.

Armėns Narbekuovs (g. 1965 m. lapkristė 28 d. Gargždūs) īr bovė̄s garsos Lietovuos futbuolėninks. Ons žaidė ož TSRS rinktėnė ė so ana 1988 m. laimiejė uolimpėni auksa Seolė. Tepuogė žaidė ėr ož Lietovuos rinktėnė. Narbekuovs žaidė Vėlniaus „Žalgėrie“, „VfB Admira“ ė kėtūs klubūs.

Brazauskis bėngė Kaišiaduoriu vėdorėnė muokīkla 1951 metās ėr istuojė i Kauna politeknėkas instituta. 1956 metās institota bengė ėr igījė ėnžėnėrė hidroteknėka specialībė. 1974 metās palėka ekonomikas muokslu daktaro. Vėlniaus Gedėmėna teknėkas, Kėjeva, Minska homanėtarėnė, Kauna teknuoluogėjės onėversėtetu garbies daktars.
1944 m. bėrželė 3 d. kaimalie notėka baisė bieda. Nacėstā vuokītē ėšplieše kaimalė, vuo čė gėvanosios žmuonės oždarė i nomos ė sudegėno gīvus. Žova 119 žmoniu. Ėšsėgelbiejė tėk 13 žmuoniu. Tėk pu savaites, bėrželė 11 d., nacėstā vuokītē lėida Valkėninku klebuonou Bertašauskou laiduot aukas.

Miests īr pėitvakariū Nuorvegėjuo ont Šiaurės jūras kronta. Klimats īr jūrėnės (cfb), so švelniuom temperatūruom, vėjouts, ė vėsas vėdotėnės mienesiū temparatūras īr aukštiau 0 °C, par metos ėškrīnt 1200 mm.

2010 m. spalė 9 d. laivou plaukont ėš Kīlė, Vuokītėjuo, i Klaipieda ož 10 km i pėitū šmuota nū Lollanda laiva automuobėliu dekė nutėka spruogėms ė laivs ožsėdegė. Sodegė zars vėsos laivs, vėsė laivo plaukė žmuonis bova ėšgelbietė.

Sobačios (lietovėškā (b.k.): Subačius) - miests Kopėškė rajuonė, 14 km ī vakarus nu Kopėškė, pri kelė Kopėškis-Panėvėžīs, Vėišintuos kairiam krontė; Sobačiaus seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė Šv. Pranciškaus Asīžietė bažnīčė, īr gimnazėjė. Didliausė īmuonė īr Sobačiaus naftuos pruoduktu bazė. Pro Sobačiu tēk Vėišinta. Ēn gelžkėlis.

Renesansos, ėš esmies pakeitė̄is estetėni ėr intelektualėni Euruopas klėmata, apiemė gadīne terp guotėkas ė baruoka. Uns atsėrada Italėjuo ė pasklėda vėsor, kor tik sėikė Italėjės ītaka.

Terptautėnės Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės prėpažėnėms prasediejė 2008 m. rogpjūtė 26 d., Rosėjės prezėdentou Dėmėtrėjou Medvedevou prėpažėnos Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės liuosoma nu Grozėjės . Ēnont Pėitū Uosetėjės vainā Rosėjės armėjė uokopava Grozėjės terėtuorėjuo asontes Abkazėjė ė Pėitū Uosetėjė.

1919 metū pradiuo vokitiū armėjė pasėtraukė ėš Mažeikiu, vuo ožiemė Raudonuojė armėjė. Dā Mažeikiūs bova ožiemėn bermontėninkā, bet anėi grētā bova ėšvarītė. Paskelbus Nepriklausuomībė i Mažeikius ėš Seduos parsėkielė admėnėstracėjė, prasėdiejė atstatīma darbā, miestou vėituo Muravjuova sogrōžints Mažeikiu vards.

Afrėkas pavadėnėms kėla nu Afridi gentėis, katra givena šiaurės Afrėkuo pri Kartagėnas. Ruomienā Afrėka vadėna tik vėina ėš pruovincėju nūdėinas šiaurės Afrėkuo.

Japuonėjės jūra (jap. 日本海) īr kraštėnė Rameje ondėnīna jūra, esontė tarp Eurazėjės žemīna, Kuoriejės posiasale ė Sachalėna, Huokaida ir Honšiū salū. Jūra skalaun Japuonėjės, Kuoriejės, Rosėjės krantus.

Ežerielis (lietovėškā (b.k.): Ežerėlis) - miests Kauna rajuonė, 25 km i vakarūs nu Kauna cėntra. Miests tor senionėjes statos, īr Šv. Antana Paduviete bažninčė (veik nu 1992 m.), vėdorėnė muokīkla. Išsidiestės Kazlū Ruduos mėška šiaures ritėniamė pakraštie, Ežeriele dorpīna saluo.

Santa Fie provincėjė (ispanėškā Provincia de Santa Fe) īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Santa Fie. Pluots: 133 007 km². Gīventuoju: 3 000 701.

Katamarkas provincėjė (ispanėškā Provincia de Catamarca) īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Katamarka. Pluots: 102 602 km². Gīventuoju: 334 500.

Tasā augals vėinmetis ī, ožaug 30-100 cm aukštoma. Ėšaugėn statmena, plėka stombri, ont katruo sokraun mažus geltuonus žėidokus – anėi žīdia lėipas–rogpjūtė mienesēs.
Kuorasane torku kalba (تركي خراساني, Turki Khorasani) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama šiaurės Chuorasana pruovėncėjuo, Iranė. Daugoma Chuorasane torku īr dvėkalbē ė gerā muok persu kalba .

Svalbards - Nuorvegėjės karalīstės šmuots Arktėis vuondenīnė i šiaurė nū Euruopas žemīna. Anou sosidara salū gropės nū 74° lėgė 81° šiaurės platomuos ė nū 10° lėgė 34° rītu ėlgomuos; tā īr tuoliausē šiaurie asontės Nuorvegėjės karalīstės šmuots. Trīs ėš Svalbards salu īr gīvenamas: Špėcbergens, Luokiu sala ė Huopens.

Kanada faktėškā valda Jungtėnės Karalīstės karalios, anuo skėrams gubernatuorios ėr ministros pirmininks, katras ėšrenkams renkont Kanadas parlamenta.

Varmė bova prūsu žemė, vėina ėš Prūsėjės sodėtiniu daliū. Vakarus ana sėik Aistiu marės, šiaurie - Prieglė ope, rītus robežiavas so Notanga ė Barta. I Varmė patenk Banavuos opīns ė paskesnė Šventapėlės apskrėtis.

Dino Meneghin (žemaitėškā Dino Menegins, gėmė 1950 metās sausė 18 dėina) - Vėins geriausiu Italėjas krepšininku, sava laiko bova vėins geriausiu Europas krepšininku.

Lietovuos rinktinė Euruopas čempijuonatė sava C gropie nugaliejė vėsus 3 varžuovus i pateka i F gropė, katruo apėntās vėsus nugaliejė ė pateka i ketvirtfėnali kāp vėinintelė nė vėina pralaimiejėma neturinti komanda, ketvėrtfėnalie lietovē nugaliejė kroatus, vuo posfėnalie nusileida Rosėjės rinktėnė ė siejės 16 d. kovuojė so graikās dėl Euruopas čempijuonata bruonzas medaliū ė anus nugaliejė ė pėrma karta sava ėstuorėjuo laimiejė tretė vėit Euruopas čempijuonatė.

Sandis Buškevics (Sandis Buškievicos, gėmė 1977 metās sau 28 dėin Ventspilie) - Latvėjes krepšėninks. Latvėjes rinktėnes kandidats. Prait sezuon žaid Vilneus "Lietuvuos ryt" komanduo.

Nuors teuoremas autuorīstė priskėrama Pėtaguorou, īr pamėslėjėmu, a nabūs ana somėslīta keliūs vėitūs valnā vėins nu kėta, vuo nė kažkor vėinuo vėituo.

Ėš armatu gal būtė šauduoma tėik i tėisiuogē veizėmus taikėnius, tėik ėr i tėisiuogē neveizėmus. Specēlės zenitėnės armatas īr skėrtas šaudītė i neprietėlė aviacėje.

Kel's, plents īr inženėrėnis statinīs, skėrts žmuoniū ė transpuorta prėimoniu eismō. Būn nū paprastausiu pramindītu vuo pravažinietu takeliu, šonkeliu lėgė sudėnėngu irengėmu - autuostradu.

Leks Kačinskis (g. 1949 m. bėrželė 18 d. Varšovuo - m. 2010 m. balondė 10 d. pri Smuolėnska) bova Lėnkėjės prėzidėnts terp 2005 ė 2010 metu. Ons bova palē ešsėlavėnėma teisėninks, ė lėgė patampant puolėtėko dėrba vairiuosė Lėnkėjės onėversetetūsė. Par „Solėdaroma“ kustiejėma bova vėins ėš artėmiausiu Leka Valėnsas padiejieju. Terp 2000-2001 ējė generalėnė pruokoruora, tēsėngoma mėnėsterė parēgas. Bova Varšovas mero. 2001 m. krūvuo so bruolio Jaruoslavo sokūrė partėjė „Teisė ė teisingoms“, so katra laimiejė rėnkėmos.

Neparšingas ė paršingas kiaulės paprastā laikomas sīkiom gardūs, apsiparšiavosės laikuomas skīriom, nojonkīti paršalē, penėmi paršā - tūs patiūs gardūs. Terp eiliū būn takā.

Juona kalnielis (lietovėškā (b.k.): Jono kalnelis) - ešlėkės XVII omžiaus Klaipiedas fuortepėkacėnės sėinas fragments. Dabartėis gadīnie ont Juona kalnele tonkē notīnk šventės, pvz. Juonėnės, būn kuoncertā par Jūras šventė.
Gajos Jolėjos Cezaris (100 m. pr. Kr. lėipas 13 d. - 44 m. pr. Kr. kuova 15 d.) bova Ruomas karėnis ė puolėtinis līderis. Jis vaidėna svarbė ruolė Ruomas respoblėka keitant Ruomas imperėje.

Ūlīčė īr miesta, miestalė aba dėdlesnies suodas kel's. Būn magėstralėnės (tēp vadėnamė plėntā, pruospiektā), vėitėnės ė piestiūju (aliejės, bolvarā). Glavenesnės ūlīčės būn ėšasfaltuotas, so šalėgatvēs, žėbėntās, lėitaus kanalėzacėjė.

Žalvarinis īr lietoviu fuolklorėnė ruoka gropė nū Vėlniaus. Ana sodara ruoka gropės „Ugnėlakis“ mozėkontā ėr apēgėnė fuolkluora kuolektīva „Kūlgrinda“ narē. Gropė dalīvaun ivairiūsė festivaliūsė: Mėnou Joudaragis, Sotemas, Baltėjės Saulė ėr kt.

Trīs Karalē ī žėimas švėntė, katra kuožnās metās švėnta sausė 6 dėina. Tas ī čiesis, kūmet ožsibėng Šv. Kaliedu (saulės pagrīžėma) švėntės, ėr ėš Trījū Karaliu žvāzdiū žvāzdīna ėm veizietėis, ka dėina jau daras ėlgesnė (žmuonis rokoun, ka ont Trījū Karaliu dėina paėlgie par gaidė žingsni).

Pastarnuoks ī senuobėnė daržuovė, ė prīš ivežont bolbės liuob būtė tonkē jiedams. Anou šaknis ė jauni lapā tink saluotuom, kap pagards. Tink gīvuoliam šertė.

Diel nakontruoliounama ė bėstra pakėtosiu lāsteliu dalijėmuosė sosėdara auglis, katros vagol kenksmėngoma būn pėktībėnis vuo napėktībėnis (gerībėnis).

The Beatles (Bėtlā) – brėtu ruokenruola eras puop-mozėkas gropė, padariosė dėdle itaka vėsa svieta mozėkā ė koltūrā XX o. septėntam dešėmtmeti. Pėrmuoses Bėtlu dainas – tai ruokenruola, kantrė stėlious, rėtmėnės mozėkas ė blioza mišėnīs.

Kuoriejės vaina – (kuor. 한국전쟁) – Šaltuoses vainas dalis, vaina terp Pėitū ė Šiaurės Kuorieju, vīkės 1950 m. bėrželė 25 d. – 1953 m. lėipas 27 d. (bėngiesė paliaubuom, ale taikas sotartis nebova pasėrašīta).

Džekoms Pučīnis (Giacomo Antonio Domenico Michele Secondo Maria Puccini), (1858 m. groudė 22 d. - 1924 m. lapkristė 29 d.) – italu kompozėtuorios.

Skėrmontėške (Telšē) (lietovėškā (b.k.): Skirmantiškė) - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 28 prietelē.

LVS, VVS aba NVS (Liousū Valstībiu Sandrauga) - valstībiū sājonga, jongontė Rosėje so dar 11 bovusiū Tarību Sājongas rėspoblėku. Šiou čiesu VVS ėšgīven puolėtėnē krėzē. Okraėna tėk formalē prėklausa VVS.

Mėluovėcē (ček. - Milovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 450 žmuoniū. Miestalės īr 180 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Daba Menegins dėrb Italėjas krepšėn federacijuo i Milan "Armani Jeans" komanduo. Anuo ūgis īr 206cm. Menegin sūnos Andrea daba īr vėins geriausiū Europas krepšininkū.

Karšova ne sīki teriuojė krīžioutē. 1253 m. Mindaugs paduovenuojė Karšova vuokītiams, bat karšovėitē sokėla. XIV omžiou Karšova bova prėjongta pri Žemaitėjės konėgākštīstės kap Karšovuos valstios.

Anuo valdīma laikuotarpis vadėnams "Atšėlėmo", nes ons pasmerkė Stalina darbos, ėš lageriu tėmtėis paleida gera šmuota žmoniū. Tuoks anuo valdīms naprėtėka kitims TSKP narems ėr enėi so L. Brežnevo prīšakie 1964 metās spalė 14 dėina privertė Chruščiova atsistatīdint. 1970 metās ožsėinie bova ėšlēstė anuo prėsimėnėmā.
1853 m. oždarīts bernardėnu vėinoulīns, bernardėnā ėškeldintė i Kretinga ė Tītovienus. Klebuona J. Moncevičiaus rūpestio 1862 m. ėšmūrīts bažninčės buokšts, nes bažnītė diel kalna slinkėma pradiejė skėltė. Jau 1867 m. gauts valdiuos leidėms remuontoutė anūn.

Sa Porasas sala (Isla de sa Porrassa) ī Baleru salīna sala, prėgol Ėspanėjā. Ta īr nagīvenama sala. Platiausiuo vėituo īr 400 metru platoma. Aukštiausė saluos vėita īr 36 vėrš jūras līgė.

Mint pelėnēs griaužėkās, vo tēpuogi vabzdēs, retiau paukštēs, kelės rūšis specēlėzounas medžiuotė žovis. Gruobi rīn nesosmulkėnta. Nesovirškėntas lėikanas pašalėnamas pru žiuotis kāp išvamas.

Sakmie aple prėnca Gendžė (jap. 源氏物語 = Genji Monogatari) īr klasėkėnis japuonu literatūras kūrėnīs, katruo autuorīstė priskėrama Japuonėjės bajuorē Murasaki Shikibu onkstīvam XI o. (Heian čieso). Kūrėnīs dažnā laikuoms vėino permūjū ruomanu, ale tarpe patiū literatūruoluogu nie sosėtarta, galam ana laikītė ruomano, a ne.

Italija nacionalėnė tinklėnė rinktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Italijas valstībė. FIVB rėitingė užjem 4 vėita.

Jougnėškē (lietovėškā (b.k.): Jogniškiai) - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prietelio. Kaims īr ož 2 km ī pėitos nu Lažu.

Pėluotėškē (lietovėškā (b.k.): Pilotiškiai) - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.

Barbaduosos (onglėškā: Barbados) īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Anuo sodara vėinėntėlė Barbaduosa sala.

Vėsarėjuona pasėikiejē Sėbėre īr sokūrė Paskotėnė̄je Testamenta bažninčės kuolektīva. Anėi gīven ėš gamtuos resorsu, nejied mēsuos, neger alkaguolė, nekūrijė ė stengēs terposavi gīventė draugėškā ė duorovingā.

Silvana Imam (žem.- Sėlvana Ėmam, g. 1986 m. siejės 19 d.) - žemaitiu ė sėru kėlėma Švedėjės mozėkontė. Anuos mamelė īr gėmos Žemaitėjuo, vuo paponielis - Sėrėjuo. Troupnē poikē rokounas žemaitiu kalba. Šalėp mozėkėnės karjieras īr bėngos psėkuoluogėjės muokslūs. Krūvuo so reperēs Erik „Eboi“ Lundin ė Cherrie īr mozėkėnė kuolektīva RMH narie.

Grenlandėjė (grenlanėitėškā – Kalaallit Nunaat, danėškā – Grønland) – dėdliausia svieta sala ė Danėjā prėgolontė salū gropė Šiaurės Amerėkuo. Aple 81% saluos padengta ledo. Ledīnā sofuormava riežta kronta so fiuordās ė pakrantes saluom. Grenlandėjės suostėnė īr Nuuka miests.

Prancūzū literatūras istuorėjuo vielgė gauso svieta garsa pavardiū. Ožtėnk pamėnavuotė „Trėjū muškietėninku“ ė „Grafa Muontekrista“ autuorio Aleksandra Diuma, „Parīžiaus katedras“ autuorio Vėktuora Hugo arbe „20 000 mīliū pu ondėnio“ autuorio Žiuli Verna.

Smarkē ėšsėplietus prekībā, Mažeikiūs pradiejė apsėgīventė latvē, žīdā, rosā. Čė anėi pradiejė kortė sava kriautovės, malduos nomus. 1893 m. pradieta statītė rosu cerkvė, katra pašvėntinta 1894 m. lapkrėstė 25 dėina. Da pu keliū metu pradiejė veiktė žīdu sėnaguoga ė liuteruonu bažninčė. Pėrmuojė katalėku bažninčė pabudavuota ė pašvėntinta 1905 metās.
Vaidas Pamparas (Vaids Pampars) - Lietovas vėikies ė pedaguogs, nuognē dėrb Klaipeduo, Lietovuo. Ons īr istuorėjės muokītuos. 2007 m. gava Klaipiedas miesta pedaguoga tėtola. Ons rokoun, ka anam dėdliausė darbė prėtīnk ogdītė asmanībė. Ėšėmuokslėma gava Vėlnious onėversėtetė. Vaidas Pamparas dėdlē poikē sogeb muotīvout vākos atėitē, muokslou. Ons darbounas Klaipiedas Vītauta Dėdliuojė gimnazėjuo.

Encikluopedėjė – rašītėnis žėniū rėnkėnīs. Žuodis kėlėma ėš graikėšku žuodiu εγκύκλιος παιδεία (enkyklios paideia), reiškontiu žėniū sokėmasė.

Algėrds Vėlks (Algirdas Vilkas) - Lietovuos ė Žemaitėjės kraštuotīrininks, bioluogs, potograps ė pedaguogs. Dėrb Mažeikiū Jaunūju Gamtėnīku Stuoties vaduovu. Teipuogi īr išlaides īvariū knīgu, dalėvaun kraštuotėras projektuos. Daba kūr elektruonėnē Mažeikiū krašta enceklopedėje.

1894-1909 m. - Peterburga dvasėnės akademėjės profesuorios, nu 1903 m. teoluogėjės daktars. 1922-1932 m. bova Kauna onėversėteta Muoralėnės teoluogėjės katedras vedies, 1923-1924 m. tamė universitetė diestė lietoviu literatūra.

Škuotėjė ė Onglėjė kāp atskėras vėiningas valstībės sosėskvarmava X omžiou. Velsos bova valduoms Onglėjės nu 1284 m., vuo Onglėjės karalīstės dalem patapa 1536 m. Nu 1603 m. Onglėjės ė Škuotėjes karalīstes turieje vėin karalio, vuo 1707 m. sosėjungė i Dėdliuoses Brėtanėjės Karalīst'. 1801 m. ta karalīstė sosėjungė su Airėjės Karalīste ė tēp bova ikorta Jongtėnė Dėdliuoses Brėtanėjes ė Airėjės Karalīste. 1922 m. 26 Airėjės pruovincėjės sosėbūrė i liousa Airėjės Valstībė, vuo išlėkosės 6 (Šiaures Airėjė arba Alsteris) lėka Jongtėnie Karalīstie. Pu šiuo atsiskėrėma valstībė pervadinta i Jongtėnė Dėdliuoses Brėtanėjes ė Šiaures Airėjes Karalīste.

Ėšskėr baltas soltis, katras kvaišėn svāmė. Žėidā būn paskėrė, ont ėlgū agounuoju. Žėidū lapalē dėdlē, pluonē baltē, rousvē, raudonē, vėjuolėtėnē. Sobrondėn diežalė, ėš katruos paskom ėšbīr joudas, mizernas sieklalės. Anas prėgol kāp pagardos saldēms jiedēms (bondieliams, bolkams, slėžėkams), ėš anūm gamėnams kielės pėins.

Alektruonā tor nėigema alektrėnė krūvi līgo −1.6022 × 10−19 C, mase līgė 9.11 × 10 −31 kg (remontės krūve/mases matavėmās) ė reletīvėstėne rėmtėis mase līge aple 0.511 MeV/c2. Alektruona mase īr aple 1/1836 pruotuona mases. Platē prijimts alektruona sėmbuolės īr e− [1].

Lietovuo porvis laikas terp kuova ė rogpjūtė. Given liūnūs, kēsīnus, šlapiūs pėivūs. Kėni dėrb ont kēsa, doubalie, katra ėškluo sausa žuolė. Ded 4 kiaušius, katrėi ī žalvė, diemietė.

Snaps īr kāp rags padėrbts paukštė kūna narīs, skirts alsavėmuo ė lesėmuo. Snaps sodarīts ėš ontspanė vėršou ė pusnapė apatiuo. Snapa ragėnis mauks ėštėsā keitas, ė paukštis tor anon nosėtrintė. Tudie keitas ė paukštė snapa spalva.

Anėi īr 0,5–5 mm dėdloma gležnė varmā. Gīven dėdlēs polkās ont augalū lapū ė jaunū stėibū. Īr paėlgė, mėnkštė, pluonās sparnās, īr so ėlgom antenom, tor solptokos.

Liōb muokīntėis Vuoluožėna rabėnū semėnarėjuo, bat anuos nabėngė. Baltstuogie ėšmuokės uoduos dėrbėma amata, būdams 20 metu krūvuo so bruolio Abrauomo atėdarė uoduos dėrbėma dėrbīkla.
Gīvenvėitė iemė kortėis 1915 m. pradiejos kastė dorpes, prėklausė Zapīške valsčiou. 1956 m. gava miesta teises. 2006 m. gegožės 14 d. Prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.

Čilė aba Čilės Respoblėka (ispanėškā República de Chile) īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Ramiuojo vuondenīna. Robėžiojas so Argentėna, Buolivėjė ėr Perū.

Žmuonis ėš avėžū kroupu taisa zopės, kuošės, apkepus, dribsnius, sausānius, šostėni, kėsieliu, kuondėterėjės gamėnius. Žmuonis taisa ėš avėžu liekarstus nug kuosiejėma, namėigas, sānariū skausma, varītė mīžalou, prakātou.

Gropė sosėkūrė 1993 m. Pradiuo ana sodarė Tomas Pettersson ė Chelsea Krook, a gropė vadėnasė „Ordo Equilibrio“. Nu 2001 m. pasėkeitė vuokalėstė ė gropės pavadėnėms. „Ordo Rosarius Equilibrio“ dainiu tematėka apėma mistėcėzma, apuokalėptėškoma, seksoalėnius, vieras aspektos, daugoms šėtū sūmbuoliu kūrėniūsė sosėpėn.

Vėsi Kėnėjės arbe Taivana (Kėnėjės Respoblėkas) gīventuojē, nepaisont onū tautībės (prėklausėma etnėnē gropē). Tai vadinamuoses kėnu nacėjės (中华民族 Zhōnghuá Mínzú) atstuovā īr.

Škuotėjės pėitūs ė rītūs vīrau žemomas, vuo vakarūs ė šiaurie – kalnā. Aukštiausė vėita – Ben Nevis kalns (1 343 m). Ans tēpuogė īr ė aukštiausė vėita cieluo Jongtėnie Karalīstie. Pagrėndėnē miestā – Edėnborgs, Glazgos, Aberdīns.

Algėrds Mīkuols Brazauskis (lietovėškā (b.k.): Algirdas Mykolas Brazauskas, gėmė 1932 metās siejės 22 dėina Ruokiškie – mėrė 2010 m. bėrželė 26 d.) – Lietovuos politiks, bovė̄s prezėdėnts ė premjiers. Brazauskou būnont ministro pėrmėninko Lietova istuojė i NATO ėr Europas Sājonga.

Jongtėnė Karalīstė pasižīm i tou kad per 80% anuos prietėliū gīven miestūs ė vuos 2% tedėrb žemes ūkie. Aplė 40% miestūs gīvenunčiū prietėliū gīven 8-niuos santalkuos' - agluomeracijuos, iš katrū kėkvėinuo gīven per miliuon prietėliū. Daugiausia Luondonė - aplė 14 mln.

1907 metās vėitas gīventuoje pradiejė valdžiuos rēkalautė, ka būtom atėdarīta ėr lietovėška muokīkla, katra pradiejė veiktė tėktās 1911 metās. Mažeikiūs tou meto bova nuognē aktīvi katalėkėška „Saulės“ švėitėma dragėjė, katrā vaduovavo ku tėk īsteigtuos parapėjės konėgs P. Meškausks. Tuos draugėjės vėins ėš uždaviniū bova - atidarītė muokīkla. 1908 metās kap tėk ana ėr atidarė bibliuoteka vo tep pat ėr muokīkla. Pėrmasis „Saulės“ muokīkla muokītuos bova Aduoms Juodelė. 1910 m. ton muokīkla jau lonkė 120 muokiniū, dėrba do muokītuojē. Prasidiejus pėrmā svieta vainā, muokīkla bova oždarīta, bet 1915 metās apėnt pradiejė vēktė.

Mazsalaca (latvėškā: Mazsalaca, līv. - Piški Salats) - Latvėjės miests. Mazsalaca īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1326 (2016 m.)

Latvėjuo īr parlamentėnė demuokratėjė. 100 vėitu torontė Seima (latvėškā: Saeima) narē īr ėšrenkamė par vėsoutėnius rėnkėmus. Kadencėjė tronk tris metus. Prezidėnta renk parlamėnts paprasta balsū daugoma ketoriem metam. Prezidėnts gal sava pareiguos būt daugeusē do lėikos. Ons paskėr premjiera, katrs formoun vėriausībė.
Mažeikiu vards pėrma karta pamėnavuots XIII om. - XIV om. šaltėniūs nuruoduoma, ka Lėvuonėjės kariuomenė pasėikė Mažeikas dvara. Musiet, ta Mažeikas žemė ė davė pradė Mažeikems. Arkeuoluogā tvėrtėn, ka Mažeikiu apīlinkies jau žmuonės givena IX-XI om. Lėg XVII om. Mažeikē rašītiniūs šaltiniūs nebepamėnavuotė, bet tas nieka ė nesaka, ka anū nebova. 1661 m. Vėikšniū seniūnėjės envenouriuo jau pamėnavuots nedėdlis Mažeikiu kaimielis, katramė bova tiktās posė valaka žemės ė 6 žmuonės. Mėslėjama, ka tuoks mažos giventuoju skaitlius galiejė būtė tudie, ka par 1655-1660 metu kara so Švedėjė Žemaitėjė neteka aple ketvėrtadalė vėsū sava giventuoju. Paskiau Mažeikiu krašta palietė ė 1708-1711 metu mars. 1728 metās tuos patiuos seniūnėjės envenouriou jau surašītas kėtas žmuoniū pavardės. Dā pu dešimtėis metu, 1738 m., jau pamėnavuota 12 giventuoju pavardiū. Rēk mėslėtė, ka nu tuo meta giventuoju skaitlius pu bėškė pradiejė dėdietė. 1775 m. bova 12, o 1789 m. - 13 kėimū, katrėi bova vadėnamė dūmās. XVIII om. Mažeikē priklausė Vėikšniū dvarou, katram toriejė doutė douklė ė dėrbtė kėtus darbus. 1821 m. Mažeikiūs bova 15 kėimū ė 130 giventuoju, 1866 m. - 17 kėimū su 260 gyventuoju.

Sarah Bernhardt (1844 m. spalė 22 d. - 1923 m. kuova 26 d.) bova prancūzu scenas aktuorė, čiesās laikuoma „vėina garsiausiu aktuoriu svieta istuorėjuo“. Ana ožsėdėrba rėmtū dramu aktuorės repotacėje.

Pastarnuoks aba pasternuoks (luotīnėškā: Pastinaca sativa) ī tuokė daržuovė, žuolīns, muokslėškā ons prigol prī skietėniu augalū (Apiaceae) šeimuos.

Kaukaza onėversėtets (az. Qafqaz Universiteti) īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Chirdalana miestė. Īkorts: 1993 m. 2015 m. bova 5000 stodentū.

Lobas ī bikuokės truobas vėdous patalpuos viršaus apdengėms. Paprastas lobas ī ėš lėntū, sokrautu ont sparu, paskom pradietas dietė ėš fanieras pluokštiu, plastmasės, potplastė.

Saulabruolē aba saulaštolpē ī tuokis abruozdielis dongou, kap Saulē tekont aba siedont anā ėš abėjū posiu pasiruod tuoki švėisuos štolpā. Tas ī dielē tuo, ka uorė būn tuoki mažītē leda krėslalē, katrėi atspinda saulės švėisa. Sīkēs saulabruolē gal atsirastė ėr šalėp Mienolė.

Žėlē (lietovėškā (b.k.): Žiliai) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.

Osnės dėdlė daržū, laukū, patuoriū, dėrvuonu, pakeliū piktžuolė ī. Anā sonkē ėšgluodītė, ba osnis spierē plint, ravint anūm šaknis tonkē palėik žemie.

I 2001 metū Euruopas čempijuonat Lietova važiava kāp favoritė, vuo ė patīs lietovē neabejuojė ka laimies kuoki medali, no jau gropes varžībuos lietovē pralaimiejė prancūzam ė dėl patekėma i ketvirtfinali turiejė kovuotė su latvēs. Lietova neabejuojė ka nugalies kaimīnus, no Latvėjė pateikė dėdžiaus staigmen ė nugaliejė lietuvius. Lietova Euruopas čempijuonatė užjiemė prasčiausė vėit per vėsa istuorėjė - pasidalėjė 9-12 vėitās. Fiasko Euruopas čempijuonatė liemė ka Lietova nepateka i Svieta čempijuonat.

Gegožė 6 d. pasibėngė Eurolīgas krepšėnė tornīrs, katruo nugalietuojo patapa Graikėjės komanda Atienū „Panathinaikos“, naudingiausio fėnala žaidiejo bova išrinkts graikos Dimitris Diamantidis.
Autėzmos (gr. autos − „pats“) − duoruovėnė ėr psėcholuogėnė susvetėmiejėma skvarma, kumet ėndėvėdou rūp tėk ons pats, kumet ons nugrīmzt ī oždara nuosavū ėšgīvenėmu svieta, veng bendrautė so kėtās žmuonīm. Tā tuokė būsena, kumet asmou vėsėškā tamp oždars artėmīsīms ėr nebsugeb so anās normalē bendrautė. Autėzmos gal būtė nusėvīlėma gīvenėmo padarėnīs arba neigams karaktuore bruožos, kartās ėr ėlguos lėguos puožīmis.

Onkstiau gīvenvėitė vadėnuos Sobačiaus gelžkelė stuotim - patsā Sobačiaus miestėlis bova ož 4 km ė daba vadėnams Senouju Sobačium. Miestielie taprukarie vēik malūns, lėntpjovė, elektros stuotis ė dėdelē apīvartā turiejēs dėdmenū sandielis.

Klaipiedas sokėlėms - Klaipiedas krašta pajongėma karėnė uoperacėjė 1923 m. Terpokarė istuoriuograpėjuo liob tėigt, ka ton sokėlėma suorganėzava patīs Klaipiedas krašta žmuonis, katrėi nuoriejė krašta pajongėma Lietovā, bat XX o. pabėnguo jimts dėdliau vertint patious Lietovuos vīriausnībės duovis pajūngont krašta Lietovā. Napaisont terptautėnės bendroumenės spaudėma Lietova nėigė prisėdiejosė pri ton sokėlėma. Klaipiedas krašta žmuonis "sokėlėliu" kariaunā nasėpriešėna.

Nakfa - (ISO 4217 kuods: ERN) Eritrėjės pėnings. Pėrma sīki ėšlēstė 1997 m. Muonetas: 1, 5, 10, 25, 50 centā ė 1 nakfa. Banknuotā: 1, 5, 10, 20, 50, 100 nakfu.

Vėršogalvis vėinuodā ėšėlgā drīžouts. Kūna vėršos šmuotouts jouduom ė roduom diemiem. Apatiuo kūns labiau balzgans. Snaps ėlgs, nolinkė̄s, joudā rods īr. Staibē ėlgė, mielinā pilkė.

Alfa.lt – internetėnis informacėnis naujīnu portals, Alfa.lt vėina popolereusio internėta svetainiu Lietovuo. Anuo lonkītojims galėm valna komentuot staripsnios.

Ėšruod kap kuokis ėšpampė̄s kiaušis aba grūšė, balts aba pilks, apaugė̄s tuokēs pampās aba dīglēs. Kap sosenst, pampuotaukšlis parodoun – jēb tuoki sokiožėni, ta ons paleid debesi dolkiu, katras ėš tikra ī anou spuoras.

Pėrčiopē (lietovėškā (b.k.): Pirčiupiai) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo, šalėp Rūdninkū mėška. Anuo gīven 102 žmuonis.

Spalva (aba barva') ī bikuokiu dāktu sāvībė skėrtingā atspindietė švėisa. Muokslėškā rokounont, tas ī pajautėms, katra žmuogou formoun specėfėnė spalvėnės veiziejėma sistemas uorganėzacėjė.

Žečpuospolėta aba Abidvėju Tautū Respoblėka sotrūmpėnėms ATR (lėnk. Rzeczpospolita Obojga Narodów) bova muonarkėnė respoblėka, sodarīta ėš LDK ė Lėnkėjės. Ana gīvava 1569 - 1795 m. Ožėmė aple 1 mln. km². Suostėnės bova Kruokova, vuo paskum Varšova.

David Galeano Olivera 1985 m. isteigė Gvaraniu kalbuos ė kultūras licieju ė nū pat anuo isteigėma īr anuo prėzidents (so trompuom pertraukuom). Tēpuogi īr tuos istaigas gramatėkas, lėteratūras, dėdaktikas ė kultūras pruopesorios. Aktīvē uorganėzuo gvaraniu kalbuos ė kultūras puoselēma Paragvajō ė ož ano rėbū. Uorganėzuo ivairius kultūrėnius rengėnius, kuonferencėjės, semėnarus, fuoromus, vakaruškas. Regionėniu gvaraniu kalbuos skīriu steigies. Vīriausībėniu, JTO kuomisėju, Paragvajė indienu asuocēcėjės ė kėtū kultūrėiniu uorganėzacėju narīs. Daugelė knīngu autorios, bendraautorius, koordinatorius. Ož dėdli duovi i švietėma ė gvaraniu kalbuos vīstīma apduovanuots valstībėnēs ė terptautinēs apduovanuojėmās.
Daugel šaliū mėnėstrā sodar vīriausībē. Kai katrous valstībies mėnėstrās gal būt tik puolitėkā, ėšrėnkti i parlamentā (Jongtėnė Karalīstė, Kanada).

1979 m. igava vėdorėni ėšsėlavėnima Gral. Bernardino Caballero kuolegėjuo Asunsjuonė. 1985 m. Asunsjuona valstībėniam onėversitetė igava gvaranių kalbuos bakalaura laipsni. Šėtamė onėversitetė tēpuogi igava daktara laipsni askeniesė srėtīsė: gvaraniu lėngvistikas ė filuoluogėjės (1998 ė 1999 m.), tīrimu metodoluogėjės (2000 m.), onėversitetinės didaktėkas (1994, 1995 m.), bendruosės lėngvistikas (1987 m.), tēpuogi Ntra. Sra. de la Asunción katalėkėškamė onėversitetė - antropoluogėjės (1988 m.) ė terptautinės etnoluogėjės ėr antropoluogėjės (1991 m.).

Park Geun-hye (g. 1952 m. vasarė 2 d. Daegu, Pėitu Kuoriėjuo) - Pėitū Kuorėjės prezidentė. 2012 m. groudė 19 d. ėšrėnka Pėitu Kuorėjės prezidėntė. Ana rėnkėmūs sorėnka 51,55 pruoc. balsū.

Garšvėnē (lietovėškā (b.k.): Garšviniai) - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū ė Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.

Dvėdėšīmt trets mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2201 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2300 metu groudė 31 dėina.

Šalėp bovosės (laikėnuos) bažninčės 1624 m. pastatīts bernardėnu vėinoulīns, katrėi bova pakvėistė fundatuoriaus Telšiū žemės valdītuojė (seniūna) LDK puokanclerė Puovėla Sapiegas ėr anuo patiuos Kuotrīnas. P. Sapiega ton dėrba sekdams kėtū magnatu pavīzdio: J. Chodkevīčė (1609 m. ikordėna bernardėnus Kretinguo) ėr A. Valavīčė (1614 m. ikordėna bernardėnus Tītovienūs). Fundacėjės akta 1624 m. kovo 31 d. patvėrtėna tėkrāsis Telšiū savėninks karalios Žīgėmonts III.

ASEAN, Pėitrītiu Azėjės šaliū asuociacėjė (onglėškā: Association of South-East Asian Nations) – Pėitrītiu Azėjės tautū uorganėzacėjė, ikorta 1967 m. rogpjūtė 8 d. Bankuoka sosėtarėmo. Daba i anou iēn 10 šaliū. Generalėnis sekretuorios – Surin Pitsuwan. Būstėnė Džakartuo.

Dėdliausė ežerā: Kaspėjės jūra, Arala jūra, Baikals, Balchašos, Isīk Kolės, Urmėjė, Vans, Smertėis jūra, Tuonlesaps, Duongtėngs, Chanka, Chubsogols.

Onkstesnė pavadėnėma lītes bova Ponedielīs, kėles nu lietovėškas slavībes poniedielis - „pėrmadėinis". Galėms dalīks, ka pėrmadėines čė vīkdava torgos.

„Šaiteikē" - Plungės rajuona Šatėikiu miestelė kultūras nomū fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1989 m. Vaduovė - Laima Duomarkienė. Ansamblis dainioun i šuoka Plungės krašta dainas i šuokius.

Suodna mėnavuonama nū 1372 m. Vīganda Marborgėitė kruonėkuo Mėigienā mėnavuonamė nū 1379 m. SSRS uokopacėjės čieso Mėigienā bova kuolūke centrėnė gīvenvėite.

1879 metās so oždėrbto ė sotaupīto 5000 robliū kapėtalo parsėkielė i Šiaulios ėš valstėite Urbona nosėpėrka pelkėitas žemės ė dvijuos mediniūs būdīnkūs atėdarė uoduos dėrbīkla.

Nuorvegėjė ėr ėšdalīnta i 19 admėnėstracėniū regėjuonū, katrie ožvadīntė apskrėtėm (nuovegėškā - Fylker), vuo anuos da ėšdalīnta i 433 savivaldībes (nuovegėškā - Kommuner). Tėktās suostėnė Uosls īr krūvuo apskrītės ė savivaldībė.
1939 metū Euruopas čempijuonats vīkak Lietuvuo, Kaunė, kūtik pastatītuo Kauna Spuorta Halie. Lietovems bova kelams vienintelis tėkslos - auksos. Šīkart ož Lietova nosprėndė žaistė ė vėins geriausiū tuo meta pasaule krepšininkū Pranis Lobėns, katras 1936 metās su JAV rinktėnė bova tapes olimpėnio čempijuono, uns bova i Amerikas komandas kapituono.

Bartašėškė (lietovėškā (b.k.): Bartašiškė) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 6 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė.

Pėtaguora teuorema matematėkuo nusaka, kāp sosėjosės stataus trėkompė kraštėnės, - anuo statėniu kvadaratu soma īr tas pats, kas ižambėnės kvadrats.

Vėlkū Lauks (lietovėškā (b.k.): Vilkų Laukas) īr kaims Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, ont dešėnė Jūras opės kronta, i pėitus nu Barė opalė žiuotiu, 3 km i pėitrītius nu Žvingiū. Kaimė, Jūras pakrontie stūksa Vėlkū Lauka pėliakalnis, da vadėnams Kūplė, i pėitus nu anuo bova senuobėnė gīvenvėitė. Pri Vėlkū Lauka Jūra praded platintė sava vaga ė pu mažu patamp Balskū tvenkėnio.

Pluots 44,3 mln. km². Tuolėmiausė Azėjės sausomuos taškā īr: šiaurie – Čelioskėna kīšolis (77°43' š. pl.), pėitūs – Piajė kīšolis (1°16' š. pl.), rītūs – Dežniuova kīšolis (169°40' v. ilg.), vakarūs - Baba kīšolis (26° r. ilg.). Neskaitont Malaju salīna, ciela Azėjė īr šiaurėnie hemėsperuo.

Ons studėjava VU, bova Sėmona Stanevėčė ė Dionėza Puoškas prietelis. Nezabėtauskis tīriniejė Žemaitėje, paskum ėšlaida „Žemaitėjės ė Lietovuos istuorėje“.

Antropoluogėjė (ėš graiku kalbuos žuodē άνθρωπος = žmuogos) - muokslos tėrontės žmuonis ivairēs aspektās (socēlėnēs, koltūrėnēs, pėzėnēs). Tas īr hostėlėnis muokslos, nes duomās vėsās žmuonėmis ė vėsās žmuoniū gīvėnėmā aspektās.

Olimpijad lietovē pradiejė dėdlē gerā ėr iškovuojė 4 pergales iš eilies, ė tik paskutinies gropes rongtīnies, katruos nieka nebliemė, praluošė Australėjē 31 taško. Ketvirtfinalie rinktėnė sutrioškėna kiniečius, vuo pusfinalie pu atkakliuos kovuos nusileida svieta čempijuonam ėspanam. Pėnkt kart iš eilies lietovē žaidė mažajam finalė, ėr ontr kart iš eilies anū praluošė. Šī kart ož lietovius stėpresnė bova argentinietē, katrus lietovē bova nugaliejė patiuos pėrmuos rongtīnies. Untruo olimpijaduo iš eilies Lietova palėka ketvėrtuo vėituo.

Samūnėškės (lietovėškā (b.k.): Samūniškės) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės vakaros nu Merkėnės. Anuo gīven 41 žmuogos.

Palaima (lietovėškā (b.k.): Palaima) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės šmuota nū Bėjuotū miestalė. Aukštiausės suodnas tašks - 146 metrā vėrš jūras līge.

Laumšloustė da žemaitiūs vairē šaukiama: laumės šlouta, lamšloutė, laumiešloutis, laumašloustis, laumašloutė, laumiešloutė, velnašloutė ī tuokės grības (luotīnėškā: Taphrinales) padėrbts kuokė medė šakū sosirezgėms.

Klīkē (lietovėškā (b.k.): Klykiai) īr kaims Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, i pėitrītius nu Otenuos, pri kelė Otena-Tauragnā. 108 gīventuojē. Šalep kaima telkša Klīkiu ežers.

Bornē (lietovėškā (b.k.): Burniai) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.