Čeņču Jezups (pa eistyn. vuordam Jezups Kindzuļs, 1888 — 1941) — latgaļu rakstinīks, literatukritiks. Dzims Drycānu pog. Kuzmu solā. 1941 g. pajimts navaļā, mirs aizspīstumā.

Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).

Muzykaliskuos bīdreibys sariedīņūs pyrmū reizi Pīterburgā latgaļu volūda skanēja nu scenys, i poša bīdreiba beja tautyskuo aktivuma centrys. Laseidamīs iz daņču vokoru, jauneiba paslapyn turēja saīsmis, kuramuos sprīde ap latgaliskūs aktivitetu planim, latgaliskūs gruomotu laisšonu, latgaļu studentu atspaiduošonu i leidz.

Mozais Ludzys azars — cartecis azars Latgolys reitu daļā, Ludzys mīsta teritorejā. Garons azars pa reitu-vokoru tecīņam. Azarmalis pa lelumam stuovonys, golūs zamys kudrainis. Iztak Plītnīcys upeite nu Zviergzdiņa, nūtece pa kanalu iz Lelū Ludzys azaru.

Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: маяк; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.

Mežakačim soveigs zaids irā eisa aste i malns spolvu čyps ausu golā. Auguma nūdora pavaļdeigai nu klimata variej nu gaišbryuna leidz padzaltonam ar bryunim dasnāgumim. Vysim mežakačim irā bolts kažuks iz kryutim, vādara i golyuņu vydspusē.

Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.

Viesturiskai Kryšanu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945 godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšanu solys padūmi. Kryšanu sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Kuorsovys apleicinī (1949-1962), a nu 1962 goda Bolvu rajonā. 1954 godā Kryšanim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955 godā davīnova Beļovys solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.

Lelais Ludzys azars — puorteciejuma azars Latgolys reitu daļā, Cyblys nūvoda Zviergzdiņa pogostā. Azarmalē Ludzys mīsts i Ludzys nūvoda Vysnovys pogosts. Lelajā Ludzys azarā 4 azarsolys, jūs kūpeigais pluots 4,8 gekteri. Dybyns smiļkšuots i dyuņuots, azarmalis pa lelumam zamys. Kūpeigais azarmalis garums 21,7 km. Azarā ītak Pylda, Vysnova, a iztak Iļža. Nūteciejums pa kanalu iz Mozū Ludzys azaru i Dyunuokļa azaru.

Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).