Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Piec pīsaceiguos dīnests grīzīs da Rēznis, darejs stateibys tresta kūkapdaris cehā par meistri, Rēznis 14 omotvydsškolā par latvīšu volūdys, literaturys i estetikys docātuoju, direktora vītinīku vuiceibu i pīgatavis dorbā. Aizacīs beidzs Daugpiļs pedagogiskuo instituta Filologejis fakuļtetu.

parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);

Ješa azars aba Ješs – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni.

thumb|250px| thumb|250px|Puma concolor paplateiba pasaulī Puma concolor (Linnaeus, 1771) (anglīšu: cougar, puma, or mountain lion; krīvu: пума; latvīšu: puma, kalnu lauva, jeb pantera) — irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Puma concolor dzeivoj Dīnavyd Amerikā i Pūstum Amerikis dīnavydā.

XIX godusymta beiguos Viļānu apleicīnē aizrakstejuse 329 tautysdzīsmis i 75 puorsokys, juos kūpā ar latgaļu tradiceju aprokstim 1891 - 1892 g. publiciejuse Krakovys zineibu akademejis laidīnī Zbiór wiadomości do antropologii krajowej.

Šauli (lītaunīku: Šiauliai; žemaišu: Šiaulē) — mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda reitūs, 210 kilometru iz zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.

Stelenboša universitets tur apmāram 150 atdaļu, nu kuru sasadora 10 fakuļtetu. Taipoš universtitetam irā vaira kai 40 tiemiešonys instituceju.

Konga Demokratiskuo Republika (praņcīšu: République démocratique du Congo, kituba: Repubilika ya Kongo Demokratik, svahili: Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo, lingala: Republiki ya Kongó Demokratiki, tshiluba: Ditunga día Kongu wa Mungalaata) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Puolejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 71.7 milijoni dzeivuotuoju, i ite 11-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.

G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kūrzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).

Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Akmiņs irā iz Pušmycovys i Zviergzdiņa pogostu rūbežu, iz vyds Mjakinku solys i nazkodejuo Bondarovys foļvarka. Akmiņs atrūnams, nu Ludzys - Kuorsovys sašys grīžūt pa kairai 2,5 km aiz Zviergziņa pagrīzīņa i 0,5 km aiz Selekovys azara, tuoļuok braucūt pa melioratoru pastateitu leļceļu, kurs vad caur Balūžovu da Krystužānu, i piec 2,7 km kruši pasagrīžut pa kairai iz dīnavydu pusi. Leikumā pa lobai atsazaroj leļceļš da Mjakinku (0,5 km).

Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.

Škvarkys - peteļnē ar cybulim sacapta cyukys gale ci kapcāts lašiņs. Lītoj kai pīdovu daudzejim latgaļu tradicionalajim iedīnim - veistekņam, grucei, putrom, virīnim i cytim.

Latgalīšu volūdā genitiva i akuzativa lītuošona nazcik atsaškir nu baļtīšu volūdys i lela daudzuma latvīšu volūdys izlūkšņu. Bīžuok izīt tai, ka latgaļu volūdā rokstoms genitivs tur, kur baļtīšu volūdā i nūvodu izlūksnēs ir akuzativs.

Vydums (latvīšu: tilpums; krīvu: ёмкость; anglīšu: volume, capacity) — lelums, kurs paruoda, kai daudzi trejmiereiga pluota aizjam kura naviņ škeista ci bireiga lītne, a voi – kai daudzi trejmiereiga pluota īīt kurymā naviņ prīškmatā.

Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.

Iz vyds 1431 i 1442 godu dabova Magdeburga tīseibys. Raistejuos kai uodys apdaris centrys. XVI gs. tyka par kaļvinizma centru. Piec Puolejis daleibu Kurova atsadyure Austrejā, 1809 godā - Varšovys hercogejā, a 1815 godā - Kongresa Puolejā. Piec Janvara mieneša sasaceļšonys, 1870 godā pagaisynova mīsta tīseibu.

1973 – 1997 - taisejuse literarūs i kulturys laidīņus televizejā: „Burtnieks”, „Avots”, rakstinīku portreti, TV aiļu teatris, TV pastatejumi (G.Janovskis „Heidelbergas naktis” u.c.)

Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.

Skūluos nav guojs, skaitēt i rakstēt īsavuiciejs pats. Gonūs īdams, ar ūgli uz tuoss jis ir zeimiejs drukavuotūs burtus i atrads, ka tūs drusku vīnkuoršuojūt i palīcūt sleipuok var izmontuot raksteišonai. Šis atrodums jū padarejs par rakstnīku. Tuoļuokū izgleiteibu jis ir smielīs nu gruomotom i dažaidom avīzem. Pamozom Andryvs Jūrdžs ir īsamuocejs krīvu i pūļu volūdu i taidā veidā sovu redzis lūku padarejs plašuoku.

Lozdulejis pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Egļucīma biblioteka, pogosta saīta noms i Egļovys feļčeru punkts.
Leopardus pajeros, Desmarest, 1816 (anglīšu: Pampas cat; krīvu: пампасская кошка) — irā mozeņš kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus pajeros dzeivoj Ekvodorā, Bolivejā, Čilē i Argentinā.

Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru. Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).

Puorzvols atsarūn, upis straumei navīnaidai skolojūt vogys dybynu i losūtīs nūsādom. Puorzvols cieški sateikams upis vogys pasaplateišonys vītuos, tyvai pi dataku greivu. Upis straume iz puorzvola gaisynoj sovu ognumu. Leikumojuos (daudzi meandru turūšuos) upēs puorzvoli parostai byun puormeiš ar otuorim.

Puormeiš izalikaliejušī otuori i puorzvoli sataisa tipiskū upis teciešonys sistemu: otuori parostai byun vysuleikuokajuos upis vogys vītuos, a puorzvoli — taisnuokajuos, sūpluok upis leiču. Otuori vysucieškuok atsarūn tī, kur pavasara polu laikā upis teciejums pasadreizynuoj i kur cīšuok skolojās upis dybyns (pīv., upis vogys leikumūs, upis līknis šaurynuošonuos vītuos).

Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.

Piliskolns - morenu kauprys, paaugstynuots par 10 metrim. Pūstumu, reitu i dīnavydu pusis pīkaļnis aptak Duorzupeite (seņuok Lagzde). Piliskolna laukums ovals, 67,5 x 55 m. Vokoru pusē 2 m augsta vale, iz kura izkosts gruovs. Pūstumreitu i dīnavydu pusē ap 1,5 dekteru pluotā bejuse dzeivojamuo vīta, vokoru pusē - kopuvīta.

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.

Andris Bierzeņš (latvīšu: Andris Bērziņš; 1944) — latvīšu baņkirs i politiks, Latvejis Vaļsteibys prezidents nu 2011 goda leidz 2015 godam. Aiz laika jis beja Seimys deputats. Piec vuiceibys radioiņženers.

Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.

Saskaņā ar BMCL gada pārskatu peļņas gūšana no darbības joprojām ir tālu, un BMCL joprojām subsidē galvenais akcionārs, kas ir CH Karnchang.
Kauprainis vierss naleidzons, ar izsaceigom pīkaļnem. Lelumu kauprainis aizjam ploskonviersa lelkaupri, kuru viersa augstums 150 – 170 m augšuok jiuru leidzīņa. Cytur kauprainē pasaceļ morenu kaupri.

Pagrauda (1999, autors i sastateituojs; latgalīšu jaunūs autoru ailis, O. Seiksta literaturkritiskuos esejis, poezejis atvārsumi nu anglīšu i lītaunīku volūdu)

Ņukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.

Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.

Ingars Gusāns (dzims 1974 gada februara 17 dienā Rēznē) – latgalīšu zininīks, Rēznis Augstškolys docents, latgalīšu rokmuzykants (vokalists i gitarists). Muzykā pazeistams ar vārtuvis vuordim Sovvaļnīks i (agruok) Sedmenc.

Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.

Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.

Apleicīnē aizraksteiti pīstuoški, ka pi Plysūna akmiņa vīnam veiram zīm aizguojs prīškā svešinīks i vadynuojs da seve gostūs garmanis muzykys pasaklauseitu. Veirs laidīs svešinīkam leidza, pasagastiejs i pasaklausejs, kai svešais spieļuoj garmani, piečuok aizmidzs, a pīsamūds zīmys soltumā gulādams iz Plysūna akmiņa.

(..) Muni pirmī sūļi ir vingrinuoti Latgalys sādžys vacā muojenā iz dūbumainuo klūna, i nīvojamais vuords tryukums maņ sekuoja kai susātivs tik ilgi kamār as tū uzveiču sovym spākim. Tuopiec maņ beja vairuok kū vēlētīs nakai boguotū ļaužu bārnim, bet kod sirds suok trenētīs īkuorēs, tod tuos nikod nav pīpildamis. (..)

Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
Latgalīšu volūdā dzeivuli i roksti ap Latgolu publicāti, suocūt nu 1988 gods: žurnalā Jaunu Dzeive, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts, Ludzys literatu apvīneibys kūplasīnī Saule iz izkapts kuota (Saule izkapts kātā, 1991) i cytur. Populara Osvalda Kravaļa kulturviesturiskuo poema Bruoļ, pīmiņ!.

LgEKC īstateits 2007 g. juļa 19 d., registrāts LR Pasajāmumu registrā 2007. g. augusta 2 d. Par pyrmū volda pirminīku ībolsuots Arturs Uškāns.

Dzims 1870 gods septembra 15 d. Zaļmuižys (piečuok - Nautrānu) pogosta Miglinīku solā. Beidzs Pīterpiļs dvēseliskū seminaru. Nu 1920 da 1929 g. dzeivuojs Preiļūs. Bejs Preiļu parapejis bazneickungs (1920-1929), Aglyunys seminarejis docātuojs(1922-1924), Aglyunys reaļgimnazejis direktors (1923-1929), Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejis direktors (1928-1929), Rēznis vaļstiskuo školuotuoju instituta direktors (1929-1933). Mirs Rēznē, paglobuots Rēznis Mīra ūļneicys kopūs.

Myuslaiku latgalīšu volūda irā senejūs latgalīšu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgalīšu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgalīšu volūda natur nikaida oficiala statusa.

Dzeivuļus jiems raksteit vydsškolys laikā. Pyrmuos publikacejis – Rēznis rajona laikrokstā Darba Karogs (1990) i Mōras Zeme (1991). Dzeivuli, eisproza, rakstīni ap latgalīšu volūdu i literaturu nūdrukavuoti laikrokstūs Latgolas Bolss, Zemturs, žurnalā Jaunuo Dzeive, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars i cytur.

Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.

Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.

Piec Jāņa Apala - izrokumu vadeituoja dūmom, Uoraišu piļs ustobys ir leidzeigys vydslaiku Lītuvā izplateitajam kuormu veidam. Apmetnē vyslobuok saskaglobuojuse pyurmuo (nu pīcu) apbyuve. Tei ruodeja, ka t.s. azara piļs beja dūmuota senejūs latgaļu ikdīnys dzeivei i pasagluobšonai nu īnaidnīka (tei navā piļs reprezentacejai). Pili apjūze aozsorgvaļņs ar sīnu. Ar krostu savīnuoja vītom kūka tylts, vītom granta i akmiņu uzbārums iz dobys veiduotuo siekļa. Pietnīki dūmoj, ka piļs 10.g.s. tykuse nūdadzynuota i vairs nav atjaunynuota. Azaru mītnis kai jauns cylvāku apsamesšonys veids Latvejā pasaruodeja 1.g.t. 2.pusē.

Rēzne aba Rēzekne - mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys-Varšovys i Reigys-Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēznis upis. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēznis nūvoda administrativais centrys.

1999. godā modernizieja autotransportu i sīra „Čedars” pīgatavis lineju ar daņu firmys Damrow paleigu. Lineja taisa 2 t sīra stuņdē. Atdareita jauna puordūtuve Preiļūs i suokta jogurta pīgatave.
Čile (spanīšu: Chile) — vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Santjago. Čile 756 102 km² pluotā dzeivoj vaira kai 17 milijoni dzeivuotuoju, i ite 38-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Jānis Apals (dz. 1930.g.) — latvīšu arheologs, kurs nūsadorboj ar Latvejis hidroarheologiskūs pīminekļu pieteišonu. Vadejs izrokumus Uoraišūs 10 sezonu laikā (1965.—1969.g.; 1975.—1979.g.). Izpietejs Uoraišu piļs dzeivuotuoju kopulauku Līpeņūs. Voda azara piļs rekonstrukceju.

Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).

Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.

Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.

Saulis kolni — kaupru puors Latgolys dīnavydūs, Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā, Kruoslovys – Dagdys ceļa reitu pusē, pi Dreidža azara. Vīna nu pošsvareiguokūs senejūs latgaļu svātvītu. Nūmīļuots turizma objekts (tok sovetu laikā panycynuots i itamā šaļtī aplaists).

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs – 30,5 m, augstums 3,5 m).

Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.

Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.

HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).

Muokuļkolns (aba Voļkenbergs; viesturis dokumentūs vuocyskuo pasauka Wolkenberg) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, tyvai da Rāznys azara. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 247,9 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais (relativais) augstums – 57,9 m.
Mežakači (latiņu: Lynx) irā kaču saimis (Felidae) plieseigī zvieri. Pi mežakaču giņts pīdar 4 škirys. Dūmojams ka vysu mežakoču tāvutāvs irā Lynx issiodorensis, kurs dzeivuoja Europā i Afrikā.

Osyuna pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Osyuna pamatškola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i pīcys puordūtuvis - vīna Račevā i četrys Osyunā. Osyuna pamatškolā īstateits muzejs K. Raudivem. Lelums pogosta ļauds katuoļi i pīdar Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis parapejai.

Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.

Ņemot vērā to, ka Bangkoka ir plūdu mazs leņķis, visas metro stacijas ieejas tiek paceltas apmēram par vienu metru virs zemes un ir aprīkotas ar iebūvētiem slūžiem, lai izvairītos no ūdens pieplūdes sistēmā. Lifts un rampas atrodamas visās stacijās, nodrošinot vieglu piekļuvi pasažieriem ratiņkrēslos. Stacijās ir vairākas ejas (parasti četras), kas ļauj pasažieriem pieslēgties pie jebkuras blakus esošās virsmas krustojuma stūra. Starp izeju kanāliem ir ļoti plašs, un daži sāk atvērt kā centrus. Kartes, kas attēlo vietējo teritoriju un izejas punktus, ir izvietotas uz sienas izejas virzienā.

Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.

Nu 2003 goda spieļuojs grupā Slieksnis. 2006 godā kūpā ar grupu Bez PVN īraksteits radejsinglys Vosoruošona — veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums Sūpluok — veļtejums Ontonam Kūkojam.

Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.

Valeņtins Lukaševičs (dzims 1968 g. oktobra 27 d. Rēznē) – latgalīšu ailinīks, rakstinīks, literaturzininīks, latgalīšu postmodernuos literaturys aizsuociejs.

Vera Daškeviča (taipoš Veronika Daškeviča, Vera Daškevič, Veronika Daškevič) (1898 — 1960) — latgaļu kulturys dareituoja, zeimeiga latgalīšu volūdys vuiceišonys metodike, latgaļu školu vuiceibys gruomotu autore.
Dzims 1699 01 01 Lītovā. Jezuits, bejs par bazneickungu Preiļūs, Izvoltā, Pušā, Varakļuonūs. Mirs 1779 04 05 Izvoltā, paglobuots Izvolta bazneicā.

Gajana (anglīšu: Guyana) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Džordžtauna. Gajanys 214 970 km² pluotā dzeivoj vaira kai 752 940 dzeivuotuoju, i ite 84-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Soluojs — azars Latgolys dīnavydu daļā, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā iz rūbeža ar Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu. Azars īīt Rāznys nacionaluo parka sadorā kai Soluoja dobys nūlīgtiņs. Azarmalis zamys, lāvom pīguoznem. Dybyns dyuņuots, muolaiņs, a vītom akmiņains. Azarmalis lineja 14,6 km gara, daudzim leičim i pussolom. Azara vokoru daļu sauc par Mozū Soluoju, nu Leluo Soluoja atškierts ar 10 m plotu carteci. Azarā 10 kryumainis i mežainis solys, kas kūpā sadora 9,1 dekteru pluota. Car azaru tak Maltys upe, kas nu Leluo Iļža azara da Soluojam saucēs Mostovuha. Azarā ītak 9 ryuči.

Zaļkts (latiņu: Natrix natrix) irā Europā paplateita čyuska. Zaļkts irā lelakā Latvejys čyuska. Augums var dasnēgt 150 cm. Mugora irā gaiši palāka, rataik brūnpalāka - leidz i zylgonmalnai. Vādars gaišs ar malnym dasnāgumīm.

Oskars Seiksts (dzims 1973 g. novembra 15 d. Rēznē) – latgalīšu ailinīks, rakstinīks, literaturys kritiks, latgalīšu postmodernuos literaturys aizsuociejs. Darejs lelu ītaku cytim myuslaiku latgalīšu autorim – Ingridai Tāraudai, Valeņtinam Lukaševičam, Līgai Rundānei, Juoņam Ryučānam, Līgai Gagainei-Deksnei (Leigai Seikstai) i ct.

Aplikaceja — atškireibā nu programys, kas varātu byut sevkurs naatkareigs gobols raksteits nūteiktā volūdā, aplikaceja ir leluoka programu kūpa, kuru lītoj nūliktam mierkim.

Cyskuodu staroveru cierkva pastateita 18 godusymta pyrmajā pusē. 20 godusymta suokuos nomā nūtyka guņsnalaime, tok 1905 godā atjaunynuots, dora i myuslaikūs. Sylmolys pogostā irā vīna nu pošu lelū staroveru parapeju Latgolā. Dūmuot, ka tei bejuse vīna nu pošu vacū staroveru cierkvu Latgolys soluos.

Pyrmais speidyns Pizā pastateits 1884 godā. Juo aizdavums beja puorsorguot lellaivys ap sūpluok asūšū Meikula siekli, partū speidynam dūta pasauka Meikultūrņs. Piečuok speidyns bejs 2 reizys nūgrauduots, a niulejais pastateits 1957 godā.

Dzims 1902 g. apreļa 24 d. Rēznis apleiciņa Bieržgalī latvīšu īriedņa saimē. Pyrmuo pasauļa kara godūs kūpā ar saimi laidīs bāgaleibā iz Krīveju. Vuicejīs Moskvys augstajā muokslys i taiseibys školā muokslyskai tehniskajuos dareitovuos (1920 – 1921 g.). Studiejs Latvejis muokslys akademejā (1921 – 1931 g.), beidzs dobysvierīņu meistradareitovu ar diplomdorbu Sakstygols – Latgolys zemisvierīņs (vad. V. Purvīts).
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.

Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiskai vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys datakys – Aivīkste, Rēzne, Dubna, Malta.

Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.

Prionailurus planiceps, Vigors & Horsfield, 1827 (anglīšu: flat-headed cat; krīvu: суматранская кошка; latvīšu: plakangalvas kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus planiceps dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Latgolys regiona raisteibys agentura aba LRRA (latvīšu: Latgales reģiona attīstības aģentūra; LRAA; krīvu: Агентство развития Латгальского региона; anglīšu: Latgale Region Development Agency) — Latgolys pošvoldu īstateita navaļstiskuo i napeļneiguo oganizaceja, kurys snāgsirā puordrūsynuot regiona leidzīņa raisteibys planu īdzeivynuošonu i rādu.

Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis. Regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs vysulelī – Lubuons (viersa laukums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.

Vysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA). Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.

Bieržu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškola, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.
Vardpūdā salīk nūlaupeitu cybuli, casnāgu zūbeņus, damat suoļa, pypyru pa garžai (saceisim, 7 smuordeigūs i 10 parostūs pypyru). Nūmozgoj stuļpeiti, auss i kuojis, līk vydā vardpūdā. Dalej iudiņa viņ tai daudzi, kab jis apjimtu gali (ka iudiņa byus par daudzi, studiņs nasakrecēs. Vard iz lelys guņs, kod jau aizvard, puorlīk iz mozuokys guņs, nūsmeļ putys i vard 1,5 - 2 stuņdis. (Var dalikt būrkuonu, ar kurū piec studini īrūšt.) Kod gale izvyruse, studini izjam nu pūda, škeistums palīk vydā. Ausi sagrīž gabalenim, tūlaik skrubynoj gali nu kauleņu i līk bļūdeņā. Kod gale nūskrybynuot, apjauc. Tūlaik jam traukus, kurymūs grib studini padūt da goldam (ka grib īpuškuot, trauka zamoškā kluoj būrkuona ripenis, pīterzuolis lapenis i leidz.). Kod gale salykta pa traukim, nu vardpūdā asūšuo buļjona izsmeļ pypyrus, cybuli, lauru lopys i casnāgu, i puorlej ar buļjonu traukūs salyktū gali tai, kab jis apjimtu vysu gali. Pagaida, cikom atsaļ, i līk soltaunīkā.

Vaļds Lauskys (taipoš: Valdis Lauskis, Валдис Лаускис; dzims 1957 g.) — vīns nu pošu zeimeiguokūs Latgolys politiku, Latvejis 7 Seimys deputats, pošvoldu deputats, latgaliskuos kulturys atdzimšonys vadynuotuojs i atspaiduotuojs.

Aizsuokuse i īdzeivynuojuse vērtini kulturys projektu, vadynojūšu Bolvu nūvoda folklora (tradiceiguos dzīduošonys i īrodumu) tuoluoku nūdūšonu jaunajom audzem.

Puorzvols (anglīšu: shoal, riffle, sandbank, latvīšu: rumba, sēklis, krāce, lītaunīku: rėva, krīvu: перекат, отмель) — nagars upis puosmys, kurymā iudiņs labtik sakluoks kai cytur i kruši tak zamyn pa naleidzonu radžuotu ci akmiņuotu vogu.

Puorvārsuojs (anglīšu: translator, interpretor; krīvu переводчик; latvīšu: tulks, tulkotājs) — cylvāks, kurs puorvierš (puormej) vīnys volūdys sacīņus voi garuokus tekstus iz cytu volūdu.

Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.

Klase — abstrakts datu tips, lītuojams objektu vodomā programiešonā. Klase nūstota i datu tipa turīņa laukus - atributus, i ituo poša tipa varamuos darbeibys - metodus. Klasis var apsavērt kai objektu taiseišonys šablona - objektus var radeit, daškirūt klasis apraksteitajim atributim konkretuos vierteibys.
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: холм) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.

Latvejā itei spuorņu škira pyrmū reizi aptykta 1939 godā Latgolys azarūs — Dreidzī, Siverī, Cārmynā i Ojatā. Škira sateikama teirūs, eutrofūs azarūs. Piec 1962 gods škira vaira navā maneita.

Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.

Augums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.

Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.

1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;

Foļvarkys staroveru cierkvu suoce stateit 1894 godā, tok dabeidze 20 godu symta suokūs. Dīvanoma projekta autors bejs arhitekts Venskys, vysys stateibys izmoksys apmoksuojuši par parapejis pazīduotim leidzieklim. Senejūs laikūs cierkvā bejuši 162 obruozi, tok dīvanoms nazcik reižu apzogts (vysuvaira 70 godūs, kod cierkva izlauzta i izlaupeita). Nu viesturiskajim sakralajim prīkšmatim izaglobuojs tik krysts i vīns obruozs "Dīva Šabats". Vāluok nazcik personeigūs obruozus paduovynuoja dzeraunis dzeivuotuoji, nu jauna iztapuoti 12 apostolu obruozi.

This is still an ongoing issue for the University, since it is one of the very few tertiary institutions left in South Africa offering tuition in Afrikaans, as well as the very high regard it is held in the Afrikaner community, with the university being considered a central pillar of Afrikaner life. Most other institutions have always been English or have changed over to an English-only policy.

Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.

Osorom valdzāts muns ceļš guoja iz pamatskūlu, syurā naatlaideibā pabeigts skūluotuoju instituts, ar griuteibom izlamts ceļš leidz augstskūlai i tod – vajadzēje nest upuri jaunuokū bruolu i muosu lobā, lai munys trauksmys piec tī napaliktu pusceļā.
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Viļāni — mīsts Latgolys vydsdaļā pi Maltys upis, Viļānu nūvoda centris. Mīsts pasadarejs 18 i 19 godusymta mejā kai zeimeigs muižys manufakturu centrys.

Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.

Gruoveru pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatškola, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.

Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī. 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.

Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”.

Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.

Pyrmuo publikaceja - dzejūļs "Kū dzīduoja buora bārni"(„Ko dziedāja bāra bērni”) Ludzys rajona laikrokstā "Za pobedu komunizma" (1975. g. 30. dec.)

Upis: Rēzne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari , leluokī - Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi - Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).

Rakstineica Linda Šmite par Evys Mārtužis romanu „Pētera zvērests” irā sacejuse, ka tys ir viesturiskys romans ap baltīšim, kuramā autore paleidz skaiteituojim ītēmēt cytu eistyneibu gareigajuo, politiskajuo i religiski ideologiskajuo atzarē. Romans jau asūt pasaukts kai latvīšu da Vinči kods, par latvīšu pošatmanis mūdynuotuoju. Gruomota puorsteidz ar autoris pylneigajom zynuošonom na tik ap viesturi i kulturys viesturi, a taipoš vysaidu olūtu i autoru pīminiešonā, byunūt par sovu sakņu tāmātuoju.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.

Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.

Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: евро) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 g. janvara mien. — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.

Prionailurus iriomotensis, Imaizumi, 1967 (anglīšu: Iriomote cat, krīvu: ириомотская кошка, latvīšu: Iriomotes kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus iriomotensis dzeivoj Japanejā (Iriomote i Rjukju jiurusolos).

Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.

Kuprovys katuoļu parapeju īstateja 1925 godā, padalūt nu Vileks i Bolvu parapejis nazcik solu. Bazneicu pastateja treis godus piečuok, 1928 godā. Natuoli nu Kuprovys dzeļžaceļa stacejis ceļamolā pastateja uoriskai gondreiž parostu kūka nomu. Nomu stateja iz augstim akmiņa pundamentim. Kairā molā sataiseja treisustobu dzeivūkli ar vyrtuvi plebanejai, a lobā molā lyugšonu nomu. Dīvanoma pastateišonu vadeja pravests Bronislavs Kivrāns.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

1994. goda apreļa m. 14. dīnā iz vaļsts pasajāmuma Preiļu sīra dareitovys buozis tyka īstateita akceju sabīdreiba Preiļu sīrs. Pasajāmums paplata sovu sortimentu. 80% sovys produkcejis eksportej iz Daneju, Holandi, Igauneju, Krīveju.

Kurīņs (latvīšu: kurināmais; krīvu: топливо; anglīšu: fuel) — dedzeiga lītne, kura vīgli reagej ar uorejū ci pošā lītnē asūšū skuobynuotivi, kuru lītoj lelam syltuma energejis daudzumam dabuot.

Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.

Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.

Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Jaunūs sorkonūs batviņu virīni vard kūpā ar vysom batviņu lapeņom. Kapcātu gali pavard, daber ozboru. Vysaidu duorzuoju (batviņu, cukrabatviņu, kuopustu) lopys, leidz vareibai jaunuokys, nūmozgoj i smolkai sagrīž kūpā ar sauveiti zaļūs cybuļu. Kod gale i ozbors pa pusei meiksti, sagatavātūs zaļumus līk pūdā, deļ garžys damat pypyru i lauru lopu. Vard, cikom vyss meiksts. Ād ar kriejumu.

Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.

Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.

Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.

Tagadejo myura bazneica pastateita pravesta Juoņa Voloviča laikā 1882 godā, izlītojūt grafa S. Ziberga i draudzis ļaužu zīdojumus. Bazneicas projektu sastateja arhitekts K. Tihomirovs. Bazneica ir ar divim simetriskim tūrnim, nu akminim. 1896 goda veiskups Albins Simons Borkovas bazneicu koņsekreja Svāto Stanislava - mūcekļa i veiskupa gūdam.

Vasalovys pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Vasalovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, specialuo pyrmškolys īstate i feļčeru punkts.

Tiervetē — jau 1.g.t. leidz Kr. beja nūcītynuota apmetne i pilskolns. 13.g.s. suokumā - zemgaļu pretuošonuos kustebys centrs i daudzu dramatisku ceiņu oculīcineica. Vēļ 13.g.s. beiguos zemgali Nameiša vadeibā Tierveti spēja atkaruot i vuocīšus iz laika puordzeit nu vysys Zemgalis. 1286.g. kod uzvarēt vairs nabeja īspiejams, zemgali pili nūdadzynuoja. 1339.g. vuocīši vītā uzcēle myura pili.

Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei.

Einigkeit und Recht und FreiheitFür das deutsche Vaterland!Danach laßt uns alle strebenBrüderlich mit Herz und Hand!Einigkeit und Recht und FreiheitSind des Glückes Unterpfand -Blüh im Glanze dieses Glückes,Blühe, deutsches Vaterland!
Rudzātu pogosts īstateits 1920 godā, padalūt Stirnīnis pogosta teritoreju. 1925 godā pogostam daškiera pa dalei nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935 godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju. 1945 godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949 gods da 1959 godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959 gods Preiļu rajona sadorā. 1954 godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962 godā i Stirnīnis solys kolkoza "Pa Lenina ceļu" teritoreju. 1975 godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza "Narata" teritorejis. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.

Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.

1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.

Dzims Mērdzinis (niu Blontu) pogosta Lelajūs Blontūs randaunīka saimē. Omotu vuicejīs pi Jezupa Šmulāna. Darynuojs muoliņus žbanus i cytus saimesteibys traukus, piec Ūtruo pasauļa kara dasagrīzs i vazu, svečnīku, palādiņu pūdu taiseišonai.

Kuritiba (port.: Curitiba [kuɾi'tibɐ] voi [kuɾi'tʃibɐ]) — mīsts Dīnavydu Brazileja, Paraná golvysmīsts. Pošā komunā irā 1 800 000 dzeivuotuoju. Juos pluots irā 430.9 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 4 056,721 dzeiv./km².

Pīdrujis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Grigorejs Groms (1928 - 1987) - uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys "Bārnu cukravaideibys" (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.

Komanda 2 reizis kaitiejuse Latvejis futbola kausa finalā, nazcik sezonu kaitiejuse UEFA kausa sasaveicīnī i Intertoto kausa sasaveicīnī. 2007 godu Dinaburg aizsuoce pīsadaleidams Baļtejis futbola ligā, tok piec pyrmuos ailis beja atstateita nu ligys, kam cēlēs aizguodi, ka rezultats dasarunuots.
1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu.

Andryva Jūrdža myužs suocēs klaušu laikūs, ari pats jis ir guojs klaušuos. Jūrdžs ir pīredziejs zemnīku breivlaisšonu nu dzimtnīceibys (1861).

Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.

Jūzmiņa i gūrņu samāru saprūt kai jūzmiņa apleikmāru, saleidzynojūt ar gūrņu apleikmāru (apjamūt ūksta muskuļu vysuleluokū opolumu). Deļ veseliška auguma lobs jūzmiņa i gūrnu samārs skaituos <1,0 veirīšim i <0,85 sīvītem.

Moravīšu volūda (moravščina, IPA: [morafʃt͡ʃina]) — slavu volūda, kuru kai dzymtū runoj daļa cylvāku Moravejā, viesturiskā regionā iz vyds Europys. Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda 108 469 cylvākim.

Bļūdā īsyt ūlu, damat cukra i dalej citrona sulys. Datarkavoj citrona mizeņu i sakuļ. Dalīk 1/2 l kriejuma i samaisa. Daber 400 gr myltu, sodu i pa mozam suoc kuļcinēt meikli. Ka jei par meiksta, pa drupeitei daber vēļ myltu, cikom meikle vaira nalypst pi rūku i jū var ruļavuot. Vajag vērtīs, kab myltu nadasabārtu par daudzi, tūlaik žagareni byus pacīti. Lobuok, kab meikle drupeit meikstuoka, a na par cīta. Iz golda pabuorsta myltu, izlīk meikli i ruļavoj. Ka meikle meiksta i lypst pi golda, zamoškā pakaisa myltu. Izviļuotū meikli sagrīž apmāram 5 cm plotom slūksneitem, a juos sagrīž rombenim. Ar nazi sevkura rombeņa vyducī sataisa apmāram 1 cm garu īgrīzumu. Vardpūdā īlej oleja i sakarsej da tam, kab, īlasynojūt iudiņa lasi, olejs čierkstātu. Oleja vajag dasavērt, kab napuorkorstu. Kod olejs sakarss, līk vydā žagareņus i cap iz lelys guņs. Žagareņus apcap nu vīnys pusis, apgrīž ūtraiži i apcap ūtru pusi, cikom žagareni zeļteitai bryuni. Ar putu lizeiku žagareņus salīk traukā. Kod jī drupeit atsoluši, puorkaisa ar cukrapudru.

Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā.