Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Kokštėnė (lietovėškā (b.k.): Kukštinė) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i pėitrītiū šmuota nū Kviedarnas miestalė.

Tas būn vėinmetis aba dvėmetis, sīkēs ė daugiametis augals. Anou stombrē stamontri ī, 40-100 cm augoma. Šaknės būn stuora, paėlga, mēsinga, nug baltuos lėg tomsē rauduonuos spalvuos. Lapā batvėnė stombi, dėdli ī. Žėidā smolki, soiejė̄ i žėidīnus, žīdia nug lėipas lėg siejės.

2015 m. patvėnėms Tbėlėsie - 2015 m. bėrželė 14 d. notėkės patvėnėms, par katrom žova ketoriuolėka žmuoniū ė zuouosuodas gīviū. Šmuots zuouosoudas gīviū ėšbiega ė pakliova i miesta.

Sīks (luotīnėškā: Coregonus lavaretus) ī tuokė žovės, katra muokslėškā prīgol prī lašėšėniu žovū šeimuos. Lietovuo ta ī reta žovės, ana gīven tėktās Plateliu ežerė, katram ana pasėlėka nū ledīnmetė, da nerša Koršiu mariūs. Sīks gīven tėktās tenās, kor īr švaros, so daug degounėis ondou.

alektruons (e−) – stabėli elementariuoji dalielė, katra tor neigama krūvi (1,6022·10-19 C) ė 9,1094·10-28 g o 0,0005486 a.m.v masė. Naotraliam (nejuonėzoutamė) atuomė alektruonu skaitlios līgos protuonu skaitlioi īr.

Miesta ėkorėma dato laikuomė 1591 m., kumet mėnavuojams Pondiele mėstielis. 1950-1962 m. Pondielīs bova rajuona cėntros, 1956 m. gava miesta teises. 1997 m/ rugsiejė 18 d. Prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.

Ta ī tuokė vėjuoklė, katruos stombris somediejė̄s, vėniuojas ont štolpū, sėinu, kėtū augalū. Žėidā mizerni, nerīškē. Ved kamūlėnės soltingas ougas (vairiū barvu: mielėnas, žalės, vėjuoletėnės). Anas tink jiestė švėižės, vīnou spaustė, džiuovintė razėnuom.

Demuokratėjė (gr. δήμος 'liaudis' + κρατῶ 'valdau') reišk valdīma skvarma, katruo vėsė pėlėitē tor teisė dalīautė šalėis valdīmė, skėrtėngā nu valdīma skvarmas, katruo tuokė teisė prėklausa vėinā klasē, ėšskėrtėnē gropē o autuokratou. Ta teisė pėlėitē igīvendėn tėisiuogē referendomūs ė plebėscėtūs o per sava ėšrėnktos atstuobos.

Mažeikiūs 1895 metās pabūdavuota ontriniu žaliavū īmuonė, aple 1897 m. pradiejė veiktė kavuos ė degtoku pabrikielē. 1902 metās bova plītinė, poudu dėrbtovės, moila, saldainiu, skarduos īmuonės. 1905 metās atėdaryts kningīns.

Lėnkėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lenkijas valstībė. FIVB rėitingė užjem 2 vėita.

Vuosgėrdā (lietovėškā (b.k.): Vosgirdai) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.

1514 metās siejės 8 d. Uoršas kuova terp Lietovuos dėdliuoses konėgaikštėjės ė Maskvuos dėdliuoses konėgaikštėjės kariuomeniu, šalėp Uoršas (nūnā Baltarosėjuo).

Tas dvėmetis augals ī. Pėrmās metās sietėnis augėn sava šakni, katra tinka kap jiedis (daržuovė ī)]]. Jēb anou nanokasi, ta ontrās metās ons ėšlaida stombrius so geltuonās žėidās, vuo paskom tuokiūs brondīs sobrondėn sieklas. Sietėniou geriausē tink derlingas prīmuolė dėrvas, tepuogė dėrvas, katrūs pernā auga žėimkentē, popas, žėrnē, rapsā. Sietėni dėiga gegoži.

Pīters Jurceņš (Pēteris Jurciņš , žem. - Pėtris Jurcenšis 1932 m. groudė 17 d. - vasarė 18 d.) - bova Latvėjės puoets, katrs liōb goldīt puoezėjė latgaliu ė latviu kalbuom.
Laukova īr iduomi meteoroluogėnė vėituovė. Čė ėškrint daugiausia krėtoliū Lietovuo (>900 mm), bova stuoriausė snėiga donga (1931 m., 94 cm) ė sausiausės mienou (2002 m. rogpjūtis, 0,0 mm).

Leonards Euleris (da kartās vartuojama Leonards Oileris) (Leonhard Euler, 1707 m. balondė 15 d. - 1783 m. siejės 18) bova šveicaru matematėks ė fizėks. Euleris bova pėrms, panauduojės termėna „fonkcėjė“ matematėnėm ėšraiškuom so argomentās apėbriežtė, tas īr, y = F(x). Tēpuogė bova vėins pėrmūj pu Izauoka Niutona pritaikės matematėnios skaitlevėmos fizėkuo.

Leuonards da Vėnčės (Leonardo da Vinci; 1452 m. balondė 15 d. – 1519 m. gegožė 2 d.) – italu Renesansa arkėtėkts, tapītuos, skolptuorios, mozėkonts, mena teuoretėks, ėnžėnierios, ėšradies, fėluosuops.

Skėrami asmenėnē ėr bendrėjē interesā. Bendrasis Interesos īr interesos ton žmuoniū, katrėi prėgolm katra nuorintās suocēlėnē ar istuorėnē bendrėjē. Atsėžvelgont i interesa uobjekta, gal būtė materēli ėr dvasėnē interesā. Tēp pat skėrami sėtoacėnē ėr nūlatėnē interesā. Permėjē atsėrond vėina žieki atlėikont kuoki nuorintās veiksma ėr anūm atlėkus ėšnīkst. Nūlatėnē interesā īr ėlgalaikē, tapė̄i patvaria asmenībės savībe (interesos muokslou, menou, spuortou). Anėi nūlat skatėn veiktė. Asmenībės interesā da gal būtė platė ėr siaurė, aukštė ėr primėtīvė, žemė. Aplė žmuonis galėma sprė̄stė ėš ton, kuokėi anūm interesā.

Karėnės uora pajiegas – gėnkloutuoju pajiegu rūšis, katruos pagrėndėnė oždoutis – atlėktė vainas veiksmos uorė. I anuos sodieti paprastā ėēn naikėntovā, buombuonešē, transpuorta liektovā ė kėti uorlaivē. Kai kor karėnies uora pajiegas tēp pat atsaka ož uoperacėjės kuosmuosė, balėstėnės raketas ė prīšliektovėne gīnība.

Kuombėnatuorėka - matematėkas šaka nagrėnienuontė tam tėkruos bėngtėnes aibės alemėntu sosėjongėmu (kuombėnacėju), tenkėnontiu tam tėkros kriterėjos, sodarīma princėpos ė ton sosėjongėmu skaitliaus radėmo metuodos.

Astėikē (lietovėškā (b.k.): Asteikiai) - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo, ož 1 km ī pėitvakarios nu Kūlopienu. Anuo gīven 65 prietelē.

Michael Ballack (Mihaelis Balaks, gėmė 1976 m. siejės 26 dėina Giorlitsė) - Vokietėjes futbolininks. Vokėitėjes Nacionalėnes rinktėnes kapituons. Vėina rīškiausiu XXI omžiaus futbol super žvaigdiu.

Muonarkėjė (ėš graiku – μοναρχία, monarchia = "vėinvaldīstė") īr vėina ėš valdīma skvarmu, katruo valstībės galva īr vėins valduovs (muonarks: konėgaikštės, karalios, imperatuorios ė tēp tuoliau). Paprastā muonarkėjės būn paveldėmas.
2008 metās surinktuos rinktėnes tėksluos īr apėntās laimietė medalius Pekina Olimpijaduo. Šīmet pėrma karta bova dėdle reali galimībė rinktinie apėntās pamatīti Ž. Ilgausk, bet dėl traumas ė sava kluba draudėma uns ož Lietov nežais. Tep pat dalīvautė rinktėnes stovīkluos dėl ivairiū priežasčiū atsėsakė ė Arvydas Macijauskas, Paulius Jankūnas, Artūras Jomantas. Pėrmėjē Lietovuos varžuovā bova sėlpnas rėnktėnes - Baltarosėjė ė Ėslandėjė. Abėdves rinktėnes bova sotriuškintas (ėslandā cielus do kartus). Pu tuo rinktėnė ėšskrėda i Ėspanėj. Čė ana nugaliejė portugalus, pu tuo praluošė ispanams ė nugaliejė argentinietius, vuo pargrīžė ė suomius. Pu tū rungtiniū komanda ėšskrėda i Kinėje, kor sužaidė dvejas paskotėnes rungtīnes. Pėrmuoses trioškėnontē praluošė JAV, vuo paskutinies nugaliejė Euruopas čempiuonata atronka besiruošiunčius turkus.

Zlastės ar afekta būsenuo geruokā sosėlpnie žmuogaus elgesė savėkuontruolė. Tudie dėdlē svarbo nepasidoutė zlastē ėr anō tramdītė. Zlastės nosluopinėms ėr nugaliejėms dėdlē prėgolm nuog žmuogaus valingūju karaktuore savībiu, īpač nuog kontrībės, savėtvardas, šaltakraujėškoma.

Samuelis gėm 1835 metās lapkristė 30 dėina Fluorėduo, Misūre vasltėjuo. Po keturiū metū uns su tievo persikiel i Hanibala mietstieli ton patiuo Misūre vasltėjuo.

Lietovuos muotrėšku natiuonalėnė tinklėne rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lietovuos valstībė. Pū ėlguos partraukas rėnktėnė atkorta par naujė 2013 metās.

Akstėns (kėtāp dīgolīs, dīglīs) ī kap adeta smāla, aštri, kėita, sīkēs kimbonti bikuokė augala atauga. Akstėnus kap katrėi augalā tora ont sava lapu, stombriu, žėidū, vaisiu. Tas ī anūm apsigīnėms nug anus jiedontiu žvieriu. Kimbūs akstėnā prīšingā - būn augala būds gausintėis: pvz., nuognē kimb prī rūbu, žvieriu kailė varnaliešas akstėna. Sausringūs truopėkus daug augalū tor akstėnus, ka mažiau ėšgarintom ondenė.

Ėlga laika kalatėkėškas bažnyčės Mažeikiūs nebova. Vėitas gyventuojē religinius reikalus turiejė atlėktė Vėikšniūs, Tirkšliūs a Leckavuo. Pažangiuojė visuomenė pradieje rekalautė ka bažnyčė būto pastatyta i Mažeikiūs. 1904 m. bova gauts lėidėms privateme nome irėngtė ne bažnyčė, vuo kuoplyčė. Mažeikiū bėndruomenė greitā tamė nomė padėdėna patalpas, o 1906 m. i perstatė. Bova kalbama, ka vėituo kepyklas atsirada bažnyčė. Tūjaus i Mažeikius bova paskėrts i konėgs Prancėškus Meškausks. 1906 m. spalė 8 dėina Mažeikiu bažnyčė pašvėntinta.

Karluosos Riejos Čēks Nuorėsos (Carlos Ray "Chuck" Norris; g. 1940 m. kuova 10 d.) īr JAV aktuorios ėr kovuos menu meistros. Ons geriausē žėnuoms kāp Kuordelės Vuolkeris fėlme Vuolkeris: Teksasa Reindžeris.

Singularities in Collapsing Stars and Expanding Universes with Dennis William Sciama, 1969 Comments on Astrophysics and Space Physics Vol 1 #1

Tas augalioks daugiametis, nedėdlis ī, ožaug 5-15 cm aukštoma. Lapā līgēs kraštās, so plaukalēs. Žėids ī tuokis greižos, tokiausē balts aba rūžavs.
1923 metās suodmuo gīvena 38 žmuonis. Gervėškie stuov pamėnkls žvosiems partėzanams ė rīšėninkiem. Tas pamėnkls skėrts sovietū nožodītiems 1947 m. balondė 7 d. dvejuom rīšėninkiem (6 ė 3 vākū muotėnuoms) ė 2 partėzanam. 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Grenlandėjuo gīven daugiau, kāp 57000 žmuoniu, katrū 88 pruoc. īr grenlandā (inuitā, aba inuitā sosėmaišė so euruopėitēs), vuo palėkė 12 pruoc. - tonkiausē - euruopėitē (tonkiausē - danā).

André Romelle Young, platiau žėmuoms sava psiauduonėmo Dr. Dre (gėmės 1965 m. vasarė 18 d.) - JAV mozėkonts, dainiū pruodiuserės, aktuorios ė vėsoumenės vėikies. Ons ikūrė ė daba vaduovau mozėkas kuomapnėjā Aftermath Entertainment, īr bovės vėins ėš mozėkas kuomapnėjės Death Row Records mozėkontū ė bendrasavėninku.

Daukainē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Daukainē īr ož 1 km ė rītos nu Aristavos. Anuo gīven 45 žmuonis (2001 m.).

Joudkalnėitiu kalba - slavu kalbu gropės pėitū slavu puogropiou prigolontė kalba, katra rokounas aple 300 tūkst. žmuoniu. Labā artėma serbu kalbā ė nu anuos skėras tėktās tarėmu ė kelēs ėš kėtū kalbu perjimtās žuodēs.

Čekėjė, Čekėjės Respoblėka (ček. Česko, Česká republika) – valstībė Vėdorė Euruopuo. Respoblėka tor robežio so Lėnkėje šiaurie, Vuokītėje šiaurės vakarūs ė vakarūs, Austrėje pėitūs ė Sluovakėje – rītūs. Čekėjė sosīded ėš triju ėstuorėniū žiemiū - Buohemėjės, Muoravėjės ė Muoravėjės Silezėjė (onkstaiu liōb vadīnt Austrėjės Silezėjė). Čekėjė īr ES, NATO, JTO, OECD narie.

Kontautē (lietovėškā (b.k.): Kantaučiai) īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 450 gīventuojū. Īr bažnīčė, pagrėndėnė muokīkla, pašts.

Pu nesėkming Euruopas čempijuonata i olimpijad išvažiavusi Lietuvuos rinktėnė nepuoseliejė dideliū vilčiū iškovuotė medalius. No lietovē iveikė gropes varžības, peršuoka ketvirtfinale barjier, ė pateka i pusfinali kor turieje kovuotė su dar nenugalieta Svajuoniū komando. Prieš rungtīnes nebova abejuoniū ka laimies amerikietē, no lietovē paruodė charakteri ė tik per plauk nenugaliejė nenugalėmūjū, rezoltats 85-83. Tuos' rongtīnies api savė pranėšė būsėmuoji krepšėnė superžvaigždie Šarūns Jasikevičios, uns užtemdė vėsas JAV žvaigždžes ė tapa geriausio rongtīniu žaidiejo. Pralaimiejė pusfinalie lietovē atsitėisė ė nugaliejė Autralėjė kovuo dėl bronzas ė trečio olimpijaduo iš eiles laimiejė tretė vėitė.

Oula aba oulos īr dėdlis statmenā ėšsėkėšė̄s žemės šmuots, katros tonkiausē tor statius šlātus. Tonkē oulas vėršos būn smailos. Oulas pavėršios īr ciels kūlis, katruo nedeng dėrva nė bikuokės porės žemės. Oulas būn apaugosės nebentās domblēs, kerpėm, samanuom.

Joudasės pėrmadėinis īr vadėnama 1987 m. Spalė 19 dėina, kūmat JAV akcėjū bėržuos grētā nokrėta šmuota akcėjū vertė ė pū ton grētā akcėjės krėta vėsam Svietė. Par vėina dėina Dow Jones ėndeksos nokrėta - 22,6%. Tas bova dėliausės anuo nokrėtėms par vėsa anuo skaitliavėma istuorėjė.

Daugiedu seniūnėjė (lietovėškā (b.k.): Daugėdų seniūnija) īr Rėitava savivaldībies seniūnėjė, esontė Rėitava savivaldībies vakarūs. Centros īr Daugiedā.
Dolksmos (kėtap dojė, roukna, roukana) īr nuognē mizernos lītos, kūmet ondenė lašalē īr mažesnė kap 0,5 mm diametra. Dolksmos palėik kap migla ė krimt tėktās ėš slouksnėniu debesū. Tas dėdlē dargnos, napagadnos uors ī – viskos palėik šlapē, niaurē. Tonkiausē roukna krint rodeni.

Jongtėnė Karalīstė - vėina iš septīniū pažongiausiu pramuonėniu šaliū. Be pramuonės valstībe dėdlē svarbės kuomercėniu paslaugū, banku, laivības ė kėtas speras. Ūkėnė veikla koncentrouta dėdliūsius pasaulėne masta kuoncernus ė bankūs.

7-uojė vėdorėnė mokīkla bova ikorta 1989 metās. 1994 anā suteikts "Pavasarė" vards. (Palē gatvė, katruo muokīkla īr, pavadėnėma). Nu pat muokīklas ikorėma anuos dėrektuoriom bova Stanėsluovs Jakučėnskis.

Dėdliuojė Prancūzu revuoliocėjė – laikuotarpis Prancūzėjės istuorėjuo, trokės nu 1789 lėg 1794 m., kartās revuoliocėjės gala metā pratēsamė ė lėg 1799 m., kai bova ivesta Napuoleuona Buonaparta muonarkėjė.

1995 metās lietovē pu 56 metū pertaukas apėntās žaidė Euruopas čempijuonatė ė apėntās baisē sėkmingā. Komanda pateka i finala katramė pu abejuotėnū teisiejū sprendėmū pralaimiejė Jugoslavėjē. 1995 metū Euruopas čempijuonata finals vadėnams skandalingiausio per vėsa Euruopas čempijuonatū finalū istuorėjė.

Genrėks Godavėčė Lėškiavuo pasidėrbėna augalū suodna, katramė augėn vėsuokius retus, kieravuojamus augalus. 1998 m. Aplinkuos mėnėsterėjė G. Godavėčē skīrė Česlava Kodabas premėjė.

Kleuopatra VII (ėš graiku k. „tieva žavesīs“; gīvena 69–30 m. pr. Kr.) – karalious Ptuolemiejous XIV patė, pu vīra smėrtėis valdžiosė Egėpta kāp graiku vėitėnėnkė Egėptė.

Steve Jobs (Steven Paul „Steve“ Jobs, 1955 m. vasarė 24 d. – 2011 m. spalė 5 d.) - JAV versla magnats ė ėšradies. Bova vēns ėš „Apple“ kuompanėjės ikoriejo, anuos vaduovs ė dėrektuoriu tarības narīs. Steve Jobs ikūrė kuomanėjė „Pixar“ ė liōb būt anuos vaduovs. 2006 m. sosėjongė „The Walt Disney Company“ ė „Pixar“, vuo S. Steve Jobs palėka „Disney“ kuompanėjės vaduovu tarības narīs.

ISO 3166-2 īr torptautėnis stondarts, nauduojams nōruodit svieta šalī ėr onuoj esonti kuonkrėtū miesta orba rajuona. Stondorto kuods susidėd ėš dvėjū žėnklū šalies kuoda, brokšnelio ėr po anuo einančiaus ne ėlgesnio kap trėjū žėnklū veitas kuoda.

Verguobė gal reikštė vėina o daugiau sosėjusiu būsenu, kumet prietelis valduoms prīš anuo vale, panauduojont smorta aba kėta abīdas skvarma. Specėfėnė rūšis – labībėnė verguobė - reišk žmuogaus teisėšką priklausīma kėtam žmuogou, kas īr oždrausta daugomuo dabartėniu valstībiu. Tonkiausē žmuonės vergās vadėnamė diel sālīgu, katruom anėi laikuomė, ale ne diel teisėne statosa.

Hėlda Margareta Tečer (Hilda Margaret Thatcher; g. 1925 m. spalio 13 d. Gretheme, Linkolnšyre) – brėtu puolitėkė, 1979-1990 m. iejosė Jongtėnės Karalīstės mėnėstra pėrmėnėnka parėigas.

Žemaitiu Alks īr 1998 m. Šventuojuo atstatīta paguonėška šventvėitė so paleoastruonomėne observatuorėjė, katra nū XV omžė stuoviejė ont Bėrotės kalna Palanguo.
Aivaras Abromavičius (žem. - Aivars Abruomavėtios, g. 1976 m. groudė 21 d.) - 15-s Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrs nū 2014 m. Ons īr lietovis, gėmės Vėlniou. 2004 m. apsėžanėjė so okrainėite ėš Duonėcka, tor 3 vākos. 2014 m. groudė 2 d. gava Okraėnas pėlėitībė, ka galietom dėrbt Okraėnos mėnėstro. Dēvė žėnuot aple sava atsėstatidėma 2016 m. vasarė 3 d.

1792 m. ivīka Dėdliuojė Prancūzėjės revuoliocėjė per katruo šalės patapa respoblėka. 1799 m. valdžė i sava ronkas pajiemė Napoleuons Buonaparts, katros miegėna ožkariautė vėsa Euruopa.

Ostins (onglėškā: Austin) īr miests JAV, Teksasa valstėjės suostėnė. Anam gīven 885,400 žmuoniū. Dabartėnis mers Steve Adler īr. Miests ėkorts 1837 m. 1883 m. miestė ėkorts oniversėtetos, dabartėnie gadīnie anam stodėjoun aple 50 tūkst. stodėntu.

1929 metās Remarks paraše knīnga "Vakaru frontė nieka nauja". Ta knīnga palėka sakitomiause tuo met knīnga, o pats autuorios akimėrksnio ėšgarsiejė. Ta knīnga īr aple pėrmuojė svieta kara, vieliau ons paraše dar keles knīngas aple kara tai "Kels atgal", "Trīs draugā".

Pavarsiedis (lietovėškā (b.k.): Pavarsėdis) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės šmuota nū Varsiediū miestalė.

I Atienū olimpėnes žaidīnes lietovē važiava kāp vėinė iš favoritū, gropes varžībuos' rinktėnė užiemė pėrm vėit, nepatīrė nė vėina pralaimiejėma, nugaliejė netgi Svajuoniū koamand, ketvirtfinalie lietovems nepasipriešėna kinā. Bet pusfinalie apie čempijuonū tėtol svajuojos komand nugaliejė Italėjė, Lietova bova baisē nusivīlusi, bėt mažajamė finalė vėstėik stingies ėš vėsū jėgū, no nugalietė JAV rinktėnes ontra karta nebsugebiejė. Pėrmūji kart olimpinies žaidīnies bova užjimta ne tretiuojė vuo ketvėrtuoji vėita.

Vuokītėjē kapėtoliavos pėrmuo svieta vainuo ė tebvīkstont pėlėitėnē vainā Rosėjuo, Latvėjė 1918 m. lapkristė 18 dėina paskelbė sava liousībė. XX omžė tretėm i ketvėrtam dešimtmetiūs, Latvėjė bova demuokratėška respoblėka. Ale vieliau isivīrava Karla Ulmanė autuorėtarėnis režėms. 1940 metās lėipas 17 dėina bėngės pėrmasā liousībės perijuods.

Kaima arkėtektūruo stuoga grabiestus šalep čiokora ded stuoresnius ėr artiau kėts kėta. Ont čiokora ded geriausius šiaudus, katrūs parlenk i kėta šlāta ė prėspaud žagrio. Sīkēs ont čiokora ded spaliu ė muolė aba kalkiu slouksni.

Staruovėcē (ček. - Starovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 851 žmuoniū. Miestalės īr 198 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Kuoplīčelė - žemaitėškas mažuosės bažnītelės, katras liuob būdavuotė ont žemės aba pritvėrtintė kuokiam nuorintās stuoram medie, tonkiausē ōžoulė, pošie aba beržė. Ont žemės pabūdavuotas kuoplīčelės medėnės ė mūra īr. Tonkiausē prīšakėnė posė so stėklėnēs longās. Patiuos kuoplīčelės vėršou tor krīžieli.

Jongtėnė Karalīstė sosėskvarmava pu keliu onėjės aktu, ė sosėded ėš Onglėjės, Škuotėjės, Velsa, tēpuogė Šiaurės Airėjės provėncėjės ėr keliu smolkesniu terituorėjo vėsam svieti. Jongtėnė Karalīste īr didliuojie Brėto salīna (ėšskīros dėdlia Airėjės saluos dalė, katra atsiskīrė nu Jongtėnes Karalīstes 1922 m.). Kornvale grafīste, ėsikūrosė Kornvale pusiasalie, reikalaun savėvaldas, faktiškā īr liousa Mena sala Airėjės jūruo.
Lėga ī svēkatas nabovėms, kap kuokė padara (žmuogaus, gīvūna, augala) kūns (ciels gīvats) vēk prastā, nevīkst kuokės ta gīvībėnės, iprastas kūna vēklas. Būn nug smolkiū sotrėkėmu, katrėi tėktās sokel kuoki mizerna napatuogi, suopoli, lėgė dėdliū lėgū, dielē katrūm gīvats nabgali patsā vēktė, ė ton lėga nagīdont, gal spierē atētė smertės.

Kuorsėkėitiu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Kuorsėkėitiu kalba rokouns Kuorsėkuo, Italėjuo. Kuorsėkėitiu kalba prėgoldoma pri italu kalbuos tuoskanas dialekta. Kuorsėkėitiu kalba rokouns aple 402 tūkst. žmuoniū.

Nanuoteknuoluogėjės īr tarpdėscėplėnėnė taikuomuoje muoksla ė teknuoluogėju šaka, apėmontė darba so mažuom medegū dalelėm - nanuodalelėm, mieroujamuom nanuometrās (vėina mėlėjardėnė metra dalis) ė anū pritaikīma teknuoluogėjuosė. Nanuoteknuoluogėjos apim medegas ė uobjektos, katrėi nie dėdlesnė nego 100nm.

Erich Maria Remarque (Erichs Marija Remarks, tėkruojė pavardie Erich Paul Remark, 1898 - 1970) - Vuokītėjės rašītuos daugeuse rašės aple pėrma svieta vaina.

Atstuovava Makedonėjė 2004 m. Eurovėzėjės dainiu kuonkorsė su dainė Life ėr ožiemė 14 vėita. Dalīvava ivairiūs svieta līgė kuoncertūs, 2004 m. paskėrts UNICEF geruos valės ambasaduoriom ė tuos organėzacėjės himna atlikieju. Ėšlaida keleta dainiu so garsēs atlikiejās: Gianna Nannini, Karolina Gočeva, Jeff Beck, Željko Joksimović.

Berlīna žem īr Vokietėjes ritūs, apie 70 km ė vakarūs nu Lėnkėjes sėinas. Iš vėsū pusiū apsopts Branderburga žėmes. Per Berlīn tek Šprė ė Havel opes.

Ruopė dvėmetis augals ī – pėrmās metās augėn sava šakni, vuo jēb ana palėik par žėima, ta kėtās metās ožaugėn stombri so žėidās. Ruopės aug spierē, sklasės ī. Anūm šaknis (gombā) svera 150–300 gramu, būn geltuonuokas aba baltas, vairiū skvarmū (apvalės, ėšėlgas),

Šmīrgelis īr medinie diežie ītvirtėnts dėdlesnė a mažesnė skersmens galondīma tekinis, ožmauts unt ašėis, skėrts atšėpusīms rakondams galōstė. Anėi būn sokami ronka aba mėnami suo kuoja. Priš dārba so šmīrgelio, ī anuo dieže rēk īpėltė tėik ondens, ka uns sėiktom galondīma tekini. Galondont ondou atvesėn īkaitosi geleži.

Gedemėns (~1275-1341 m.), pėrms (?) Lietovuos dėdlīsės konėgākštis ėš Gedemėnātiū dėnastėjės. ~1295(?)-1316 m. – LDK sobmuonarkss (aba bent jau Žemaitėjės konėgākštis), 1316-1341 m. – LDK.

Spalva nūruod atspalvė vėita spektrė. Žėnuomiausės spalvas tuokės ī – rauduona, muorkava, geltuona, žalė, mielėna, žīdra, vėjuoletėnė (anas vėsas veiziet vandarīkštie). Jouda rēšk švėisuos nabovėma, vuo balta – naėšskėrstīta švėisa.

Joudkaimē (lietovėškā (b.k.): Juodkaimiai) īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri Šošvės dešėnė kronta, prīšās Josvainios. Anuo gīven 251 prietelios. Kelē i Ariuogala, Koniuonios.

Kajetuons Nezabėtauskis (Kajetonas Nezabitauskis; g. 1800 m. lėipas 17 d. - m. 1876 m. balondė 11 d.) īr žemaitiu lietovėškuojė sōjūdė vėikiejs ė bėblėjuograps.

1884 m. atsėžvelgdams tėvū nuora, istuojė i Kauna konėgū seminarėjė. 1888 m. sėkmingā ano bėngės, tuoliau muokies Peterborga dvasinie akademėjuo, katro bėngė 1892 m.
Mėsėsėpė (onglėškā: Mississippi īr dėdliausė opės Šiaurės Amerėkuo ėr vėina dėdliausiu opiūm vėsom svietė. Anuos ėlgoms - 3950 km, vuo nug Mėsore ėštaku – 6420 km.

Prī Šiaušės stuov tuokės suodas: Vākšniegala, Gilvīdē, Pagervėnė, Kanapėnė, Slėšā, Pėkeliškė, Meškėnė, Ožvėžē, Pašiaušė, Daugėnē, Elvīrava, Mažolaitē, Gembūtėškė.

Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2011 metās atlėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos. Tek Alounas opės, Sakounas ėr Leštopē opalē. Aplėnk kaima Pernaravas-Šaravu medė.

2006 metās Lietova jau surinka daugiau pajėgėsniu žaidieju nego 2005 metās ė anā bova iškelts uždavinīs patektė i geriausiujū ketvertoka, no Lietuvuos rinktėnė žaidė baisē prastā. Darė daug klaidū, komandā "nesiklėjava" žaidėms ė tebova užimta tiktā 7 vėita. Lietova čempijuonatė pralaimiėjė Graikėjē, Turkėjē, Ispanėjē ė dar vėin kart Turkėjē. Pu čempijuonata kai korėj žaidiejā pradiejė rokoutėis ka rinktinie nier tvarkuos, vuo zars atsistatīdėna rinktėnes treneris Antans Sireika.

1337 m. prasėdiejė Šėmtmetėnė vaina, katra so pertraukuom troka mažne 100 metū. Anamė baisē pasireiškė toukart da paprasta valstėitė Žana d'Ark. Ta vaina bova paskojis karaliaus Karuolė VII žėngsnis vėinėjont Prancūzėjė - ėšvėjos onglos iš Prancūzėjės žėmiu bova galotėnā pripažėnta karaliaus valdžia ė prietėlems atsėrada tautėnės savėmuonės jausmos. Vaina pasibėngė 1457 m.

Gyvai īr Lietovuos alternatīvaus ruoka gropė. Kuolektīvs sosėbūrė 2001 m. Gastruoliava daugomuo dėdesniū Lietovuos miestu, Latvėjuo, Vuokītėjuo. 2008 m. dalīvava atrankuo ė Euruovėzėjė.

Pu ištremėma gīvena Torkėjuo, Norvegėjuo, Prancūzėjuo, Meksėkuo. Vėsa laika organėzava pasiprīšėnėma prīš Stalėna, 1940 m. anō nužodė vėins Stalėna agents Meksėkuo.

Fonėkolierios aba keltovs (pranc. funiculaire < luotīnėškā: funiculus 'vėrvėlė, līns') īr tromps gėlžkėlis, skėrts keleivēms ožvežtė ont kalna.

Salvaduors o Salvaduora respoblėka (ispanėškā República deEl Salvador) īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, pri Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Gvatemala.

Renesansos (pranc. Renaissance, it. Rinascimento – atgėmėms) – Euruopas istuorėjės gadīnė (XIV – XVI omžios), katram būdings atsėgrēžėms ī Antėkėnės Graikėjės koltūra bei mena tradėcėjės, humanistėnė svietveiza, muoksla soklestiejėms. Renesansa īdiejės sosėformava Šiaurės Italėjuo, vuo vieliau ėšplėta pu vėsa katalėkėška Euruopa.

Pelenū dėina ī dėdlė pasninka, atgailuos dėina. Ton dėina bažninčiuo žmuoniem ont galvū barsta švėntintus pelenus ė ėš anūm paiša krīžali, ba palē krėkštiuoniu viera, žmuogos radas ėš dolkės, ana ė palėiks pu smertėis. Par Pelenė žmuonis mažā mėigta, mažā jied (stėpriau tiktās sīki dėinuo, laikas sausa pasninka), navākšt pu svetius.

Vikipedėjė īr paremta GNU licenzėjė. Ana skelb, ka darbā padėrbtė ont GNU licenzėjės gal būt' keitami ė redagounamė be autuoriaus leidėma, bet pats atsakuot ož pruogramas klaidas.

Statinīs sokorts kāp Pizas katedras varpėnė. Pradiets statītė 1173 m. rogpjūtė 9 d. Aukštoms 54,5 m. Ons bova mena korėnīs statīs net 177 metos. Pastats pradiejė grėmztė 1178 metās, kumet pradiets statītė trets aukšts. Tep notėka, ka pamatā bovė 3 metra aukšte bova par slabnė smielietā žemē.
Onglū kalba priklausa germanū ruodū gropē. Ana īr populiariausia kalba pasaulie. Škuotā tor sava kalb, katra īr išlaikiusi senuoses gielū kalbas elėmėntūs ė patīros' skondinavū ruodū ītak. Dėltuo škuotū kalba geruokā skėras no literatūrėnės onglū kalbas.

Ariuogala (lietovėškā (b.k.): Ariogala) - miests Rasėiniu rajuona savivaldībie, 31 km ī pėitrītius nu Rasėiniu, Dubīsos kairiam kronte; ontrasės vagol dėdoma rajuona miests. Ariuogala tor miesta seniūnėjės statosa, tēp pat īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pabudavuota 1939 m.), īr vėdorėnė ė pradėnė muokīklas, paštos, tekstėlės īmuonė „Camira“. Miests išsidiestėns siauruo (0,2-0,8 km) 3 km ėlgoma terituorėjuo.

Ožlukē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Ōžlukē īr ož maždaug ė pietos nu Aristavas miestālē. Anuo gīven 2 žmuonis.

Pavardie (da sīkēs gadnastė, gadnastis) ī žmuogaus gėmėnies vards, katra ons gaun ėš sava tievū. Baltū kraštūs pavardie parēn nug tieva gėmėnies, vuo kap katrūs vėitūs žmuogaus gaun muotīnas aba abėjū tievū pavardės. Kap muotrėška apsiženėj, tap ana gaun sava vīra pavardė.

Prėtlokē (ček. - Přítluky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 776 žmuonis. Miestalės īr 165 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Medekšē (lietovėškā (b.k.): Medekšiai) - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, prie keliuo Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 202 prietelē.

60 % Svalbarda deng ledīnā ė snėigīnā. Šiaurės Atlanta šėluojė Guolfa souvie švelnėn saluos klėmata ė vandou i rinki salu zars neožšal vėsos metos ė īr palonkos žvejībā. Salas īr tuolėi nū puolerėne rata, diel ton dėdliausėm salū miestė Longyearbyene vėsoumet švėiso īr terp balondė 20 lėgė rogpjūtė 23 d. ė tomso terp spalė 26 lėgė vasarė 15 d.

Muokėnuos Naciuonalėnie M. K. Čiorliuonė menū gėmnazėjuo fuortepėjuona, vuo pu tuo ė chuorėnė dainiavėma klasies. Tor sūnu Nuoju (gėmė 2002 m.), toriejė vīra, uoperas suolėsta Giedrio Žali.

Ons muokin ku vėsas svieta vieras īr tėktās atskėras dalis Tėisuos. Variausė dvasėnē muokītuojē (Jiezos, Krišna, Mahuomets, Buda ė kt.) tėktās atskleidė dali Tėisuos, a ons skleid ana vėsa. Vėsarėjuons aiškėn, ku žmuones tor mīlietė vėins kėta ė gamta, ku anū tėkslos īr dvasėnis tuoboliejėms ė laba puotīrė kaupėms. Tas puotīris vėsū pėrm atein par labus darbus. Vagol Vėsarėjuona, dabartėnė cėvėlėzacėjė īr personkta bluogė, materēlėzma, egoėzma tudie rēk kortė nauje žmuoniū bendrėje.

Graikėjės drachma (grākėškā: δραχμή) - ton liōb būt nū 1832 lėgė 2002 m. uofėcēlė Graikėjės valiota. ISO 4217 kuods bova GRD. Grakėjā ėbrėdos i akanuomėne krėze 2015 m. imta mėslīt, ka ton drachmas rēk grāžint.

XIX o. Jongtėnė Karalīstė patapa svarbiausė pramuonėne ė jūrėne galībe svietė. Sava galībes vėršūnie brėtā užjiem 1/4 svieta terituorėjės. Pėrmuojė X o. pusie Jongtėnė Karalīstė nusėlpa pu dvijū pasauliniū karū. Untruoj omžiaus pusie anuo imperėjė išėra, bet pati Karalīstė patapa moderne ė klestontė Euruopas valstībe.
Vilija Pilibaitytė (Mia; g. 1983 m. lėipas 19 d. Kaukuolėkā, Lietova) - žėnuoma dainė, dainū autuorė, lādū lediejė ė gerā žėnuoms pramuogū svieta žmuogos. Kėlėma ana īr nū Kaukluolėku, Skouda rajuonė. Karjiera pradiejė 2004 m. Tor vēna vāka. 2015 m. mėigėna pakliūt i Euruovėzėjė.

XVI o. vėdorī inku žemes pasėikė ėspanu konkėstaduorā, vadovaunamė Fransėska Pisara. Anė par trompa čiesa sogriuovė ėr ožkariava Inku imperėje.

P. Giannakis karto so Nikuoso Galio bova pagrėndėnē Graikėjės rinktėnės vedlē 1987 m. Euruopas čempijuonatė, katramė Graikėjė tapa Euruopas čempijuonė, vuo 1989 m. Graikėjė Euruopas čempijuonatė ožjiemė II vėita.

Sėina īr statmens arkėtektūras elements, katros skėrts atrobežioutė patalpas terposavie ė nug lauka. Da būn gīnības sėinas, katras skėrtas apsergietė tvėrtuovės, miestus vuo cielas šalis (pvz. Dėdliuojė kėnu sėina).

Remarks gėmėė Osnabriukė, darbininkū šeimuo katalėkū šeimuo. Sulaukes 18 metū pradiej kariaut Pėrm svieta vainė, Vuokītėjės posie ė kelis kartus bov spžėists. Pu kara ons dėrb daugelie pruofesėjū. Bov ė verslininks, ė bibliotekininks, ė muokytuos, ė redaktuorios.

Regulieariui sezuon sudar sudar 2 ratā, aštounias stėpriausias komandas patenk ī atkrintamuosias varžības. Tėn susitink pagal pajėgom(1-8, 2-7, 3-6, 4-5). Luošama lėgė dvijū pergaliū, nugalietuojā patenk ī pusfinal'. Tėn susitink pagal pajėgom (1-8 nugalietuoja su 4-5 nugalietuojas, 2-7 nugalietuoja su 3-6 nugalietuojas) žaidama lėgė dvijū pergaliū, nugalietuojā patenk ī didžiūj final, o pralaimiejosėje kovuo dėl 3 vėitas. Finalė kovuojama iki 4 pergaliū, mažajam finalė lėgė trijū pergaliū.

*Gondrsnapė rauduonstėibė (luotīnėškā: Geranium robertianum) ī tuokis augals, prigolons prī gondrsnapiu. Žėidokā rūžavi, smolkē. Aug šlapiūs pėivūs, kalnū šlātūs, tink smalka.

Grupė 4fun īr trės lėikos dalīvavosė Eurovėzėjės nacionaliniė otronkuo Lietuvuo. Pėrmė do leikā (2005 ėr 2006 metās) bōva nesėkmėngė, bat trets leiks, 2007 metās, gropė laimėja otranko so līrėško daino „Love or Leave“, ėr aplėnkė fėnale Rūta Ščiogolevaite ėr Aiste Pilvelīte. 4fun gegožės miėniesiė atstovava Lietova Helsinkiė, 2007 m. Eurovėzėjės dainu konkursa finale ė sorėnki 28 taškus užjiemi 21 vėita.

Bondielis ī kepams, tonkiausē kvėitėnis, jiedis. Bondielē tonkiausē būn mažėlelē, aple delna dėdloma. Gal būt vėsuoke skuonē. Žemaitėjuo tonkē būn so ouguom.

Šventībrastis īr kaims Kiedainiu rajuonė, Vėlainiū seniūnėjuo. Šventībrastis īr ož maždaug 8 km ė šiauri nu Tiskūnū kaima, pri Neviežė opės. Anuo gīven 169 žmuoniū.

2011 metu Sendajė žemės drebiejėms ė conamis - 8,9 balu magtingoma žemės drebiejėms ė pū anuo bovės conamis, notėkės 2011 m. kuova 11 d. 14 ad. 46 mėn. vėitas čieso Japuonėjės rītū Tohoku regėjuona pakrantie, 130 km i rītū šmuota nū Sendajė miesta, 24,2 km gīlie.

Botėške (lietovėškā (b.k.): Butiškė) - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. Suoduo īr gera torėstėnė bazė, pležos, par suodna ēn dvėratiū trasa.
Nemons (lietovėškā (b.k.): Nemunas, rosėškā: Неман, vuokīškā: Memel) īr opės Godėjuo ėr Lietovuo, vuo žemopie sodara robėžio terp Žemaitėjės ėr Rosėjės. Nemons īr dėdliausė Lietovuos opės. Ana prasided Godėjės aukštomuo, netuol' Minska. Pradiuo tek' i vakarus, bet paskom pasok i šiaurė. Vėdoropie nuognē vingioun. Kaunė pasok vielē i vakarus. Ītek i Koršiu marės, padėrb delta. Nemons Kaunė īr patvanksts Kauna HE ėr īr sosidariosės Kauna marės.

1931 metās uns emigrav i Šveicarėj, dėl Hėtlere vīkdītas puolėtėkas, a 1939 metās ėšvažiava gīvent ī JAV. Gav šios šalies pilietībe. Amerėkuo ons apėsžanėjė so holivuda artėste Pauletė Godard 1958 metās. Mėrė 1970 metās Šveicarėjuo.

Makaruonīnė ī zopė, katra taisa ėš makaruonu. Tasā jiedis ī kėlėma ėš Rītū ė Pėitrītiu Azėjės – tūs kraštūs makaruonīnė ī dėdlē gausē jiedams jiedis.

Prasidedont augalu augėma čiesou, atgėjus augalams pu žėimuos, praded augti naujė ūglē. Augals, katros gerā leid metūglius, ī svēks ė spierē aug.

2007 metās Lietovuos rinktėnė pasikeitė iš pagrindiū - i komand atejė naus treneris Ramūns Botauts ė anam pavīka padėrbtė tūn kuo dvejus metus iš eilies nepavīka anuo pėrmtakams - sukvėistė geriausius šalėis žaidiejus. Per 11 sužaistū draugėškū rongtīniū Lietova laimiejė 6, vuo pralaimiejė 5 kartūs.

Tasā augals dėdlė liekarsta ī, nug sena nauduonama kaulu suopoliou gīdītė, nug dosolė, patrūkėma. Nug kaulažuoliu šaknū karvės pėins daras daug rėibesnio. Šaknis tink viežė gīdīmou. Bet tasā augals gal būtė kenksmings kepenuoms.

Kōsis aba da kōsīs, knōsis, kōsos, pėsols, varms īr mažos vabzdīs, katruo patalės jied žvieriū ė žmuoniū krauja. Kōsiu patėnā jied nektara. Ėsėrėt ėš larvu, katruos gīven stuovintiūs ondens telkiniūs - prūdūs, kanavūs, liūnūs, ežerūs. Skraid spėitlēs driegnūs vėitūs, paviesi. Īkondėma čieso kōsis i skūra īleid sava seiliu, katras neleid krėšietė kraujō ė sokel nīžtiejėma.

Ala Pugačiuova (rus.: Алла Пугачёва, g. 1949 m. balondė 15 d. Maskva) īr Rosėjės popdainėninkė. Dalīvava 1997 m. Eurovėzėjes dainiū konkursė, katramė ožjiemė 15 vėita. Dabā ana īr vėina populēriausiu Rosėjės dainėninkiu.

Aug žėrnėkā pėivūs, patuoriūs, daržūs, pakelies, dėrvuonūs. Daugoms anūm tink šieralou, anūm žėidūs lonka bėtis. Tepuogė piktžuolė ī – vīniuojas ont rogiū, avėžū.

Klėšē (lietovėškā (b.k.): Klišiai) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 5 km nū patiuos Prīkolės. Šalep suodas ēn Vėlhelma kanals.

Nėkuolčėcē (ček. - Nikolčice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 791 žmuogos. Miestalės īr 265 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Koalibu kalba (da Koalibu kalba gal būt vadėnama Kwalib, Abri, Lgalige, Nirere, ė/aba Rere) Nėgere-Kuonga kalbu makruošėimuos kuorduofana kalbu puošėimė, heiban kalbū gropės kalba, katra rokounas Sudanė . Žmuonės prėgolanatės Koalib Nuba, Turum ė Umm Heitan etnėnėms gropėms rokounas koalibu kalba.

Porvis (luotīnėškā: Numenius arquata, onglėškā: Eurasian Curlew, vuokīškā: Großer Brachvogel) īr paukštis, muokslėškā prėgolons prī tilvėkėniu (Scolopacidae) šeimuos.
Pruozėnės kūrības literatūrinis žanros, katramė aštrė skvarmo īr išjoukamė atgīvenė aba nevīkosē dėrbamė dalīkā. Ons gal būtė traktoujams ė kāp publicistinis kūrinīs. Nier dėdiliuos apimtėis, dažniausē spaudėnams laikraštiūs arba žornalūs. Zars vėsomet atspind politėnės aktualėjės ė īr iduomos tėk tam muomėntou.

Oždvaris (lietovėškā (b.k.): Uždvaris) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 1 km i pėitrītiū šmuota nū Jodrienū miestalė.

Marcelo Marcelinho Machado (žemaitėškā Marselo Marselinjo Mačiado, gėmė 1975 metās balondė 12 dėina Rio da Žaneirė, Brazilėjuo) - Brazilėjės rinktėnės ė Rio de Žaneira "Flamengo" krepšėninks. Vėins geriausiu Brazilėjės krepšėninku, rinktėnės līderis.

Tuošė ī berža žėivės vėršotėnė dalės. Ana ėšruod kap puopėrios: būn balta, līgė, plīšt skiautiem. Tuošė gerā deg, ėš anuos liuob degintė degota, soktė poudīnės, diežalės, kuodius, vīniuotė triūbas, birbīnės. Ont tuošės sīkēs liuob rašīs.

2011 metū Euruopas krepšėne čempėjuonats, aba sotrompėntā da vadėnams EuroBasket 2011 bova 37-s Fiba Europe rengiams Euruopas krepšėne čempėjuonats. Čempėjuonatā rongtīnės notėka Lietovuo, šešiuos arenuos, šešiūs miestūs. Lietovuos tas jau bova ontrs čempėjuonats, pėrmuojė lėika Lietovuo bova sorengts 1939 metās. Pėrmas dvė vėtas ožjiemosės kuomandas pakliōva i 2012 metū vasaras uolėmpėnius luošėmos.

Lapā būn vairiū spalvū (bet nuognē tonkiausē - žali), dėdloma, ėšruodas, stuoroma. Spīglėniu mediu lapā ī pavirtė̄ skojėm. Daug augalū tor lapus so vaška slouksnio, katros neleid lengvā ėšgaroutė ondeniou.

Bruokuorē (lietovėškā (b.k.): Brokoriai) - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Bruokuoriūs gīven vėinioulėka žmuoniū.

Droskėnė ī nedėlis ėndalis, katramė laik droska. Paprastā tas būn medėnė diežalė so dongtalio, sokalta ėš lentaliu ė dailē ėšrašyta. Tēpuogė būn droskėniu ėš berža tuošėis, glazūrouta muolė.

Erziu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba daugiausē nauduojama Muorduovėjuo, Rosėjuo, ana rokounas aple 517 tūkst. žmuoniū.

Alītaus kuolegėjė (lietovėškā (b.k.): Alytaus kolegija) ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė tor 3 fakoltetus, katrėi vēk Alītou.

Kūna ėlgoms terp 14-65 cm. Kūns sodiets drūtā, krūtėnė platė. Kuoju ė krūtėnės moskolā nuognē poikūs, kramė dėdlė ė apvala. Tor poiku veiziejėma. Snaps tromps, prī makaulės ožkluots skūra, lenkts ė drūts.

Stelmožė mėnavuonama nū XVI o. 2-uojė šmuota. Mėslėnama, ka senuo gadīnie šalėp Stelmožės ežera bova pėlės. Suoduo 2001 metās gīvena 50 žmuoniū. Suoduo aug Stelmožės oužuols, seniausės ōžouls Lietovuo.

Rauduons teruors gėntarėnie pakrontie: sovietėnė uokopacėjė ė Lietovuos pasėprėišėnėms, 1939–1993 metā (onglėškā: Red Terror on the Amber Coast: Soviet Occupation – Lithuanian Resistance, 1939–1993) - adīnas ėlgoma duokomentėnės kins aple Rauduonuojė teruora Lietovuo 1939 - 1993 metās. , .

Valparaėsos (ispanėškā Valparaíso) īr Čilės miests ė ousts pri Ramiojė ondenīna kronta. Valparaėsa senamiestis īr ītraukts i UNESCO svieta pavelda sāroša. So vėsom, miestė gīven 275 982 žmoniū (2002 m.).
Soupis dā klīkis, peslīs (luotīnėškā: Buteo buteo, luotīnėškā: Buteo buteo, luotīnėškā: Buteo buteo) īr prī vanagū (Accipitridae) prėgolons paukštis.

24 komandas pagal pajėgom suskėrstuomas i tris gropes pu 8 komandas. Komandas tarp saves sužaid pu do kartus(nomos ė ėšvīka), ėš kėikvėinuos gropes i kėt etap patenk pu 5 stėpreuses komandas, bei geriaus vėsū grupiu šeštuoj komanda. Tada prasided TOP-16 etaps. 16 komandu suskėrstuomas i 4 grupes pu ketores komandas. Anuos sužaid pu do kartus tarp saves (nomos ė ėšvīka). Kėkvėinous grupes dvė stėpreuses komandas patenk i ketvėrtfinal. Katram īr kovuojama iki 2 pergaliū. Poru nogalietuoja patenk i Final ketvert. Katram ė paaškiej čempijuons.

David Galeano Olivera īr Asunsjuona valstībinė onėversiteta šėtū fakoltetu pruopesorios: filosuopėjės (gvaraniu filoluogėjė), medėcėnas muokslu, puoliteknėkas, gamtuos ė tėksliuju muokslu. Vaduovaun antropoluogėjės, muoksliniu tīrimu metodoluogėjės, sėocēluogėjės ėr ėspanu kalbuos katedruom.

Palemuona kalns (lietovėškā (b.k.): Palemono kalnas) o Seredious pėlēkalnis (Seredžiaus piliakalnis) stūksa Jurbarka rajuonė, Seredious miestali, pri Pėišves opale. Ans īr nū XIII omžė. Vagol legenduos pėlēkalni ikūr ruomiens Palemuons. Ont ano bova šventvėitė, stuoviejė pėlis. Šėta 1363 m. sogriuovė krīžioutē.

Degotē mėnavuojamė nu XVIII o. pradiuos. 1792 m. gegožė 15 d. sotėiktas Magdeborga tėisės ė herbs. 1909 m. pradėjė dėrbtė pėrmuojė muokīkla.

Balondė 16 d. - Vėrdžėnėjes teknikas onėversiteta žodīnes, katras sorėngė Cho Seung-hui ėš Pėitū Kuoriejes, tuoj tragedijuo žova 33 žmuones, iskaitont ė žodėk, katras nosėžodė pats.

Geuograpėjė - pėzėniū ėr žmuogėškojū reiškėniū kėtėmā erdvie tėrāntis muokslos. Žuodės kėles ėš graikū Ge (γη) aba Gaia (γαια) "žemė" ir graphein (γραφειν) "rašītė", "aprašītė".

Niccolò Machiavelli (Nikuols Makiavelės; 1469 m. gegožė 3 d. – 1527 m. bėrželė 21 d.) – Italėjės puolitėnis veikies, istuorėks, fėluosuops ė rašītuos.

Šėlienā (lietovėškā (b.k.): Šilėnai) - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 90 žmuoniū. Šėlienūs stuov medėnė Šėlienu Šv. Panuos Marėjės bažnīčė. Ana čėštās stuov nū 1725 m.

Simpatėjė (gr. sympatheia – „puotraukis, vėdinis palankoms“) – palankos emuocėnis santīkis so kėtu asmeniu, skatėnontis bendrautė ėr driaugautė. Artėma savuoka – meilė. Savuokas prīšībė – antipatėjė. Simpatėjė paprastā atsėrond abelnūm pažiūrūm, īsėtėkėnėmu, duoruovėniu vertībiu pagrindu. Simpatėjės akstėnu gal būtė patrauklė pavīza, mandagoms, elegancėjė.

Bešenkuoėtiū rajuons (balt. - Бешанко́віцкі раё́н) Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Rajuonė gīven aple 21,4 tūkst. žmuoniū (2006).

Pruopesėjės: puolėtėkā, verslėninkā, dėdlesniu bėndruoviu vadībėninkā, karjeras valdėninkā, akademėne slouksne atstuovā, bėngiamu korsu stodentā, ėntelektoalā.

Lazdėninku tvenkėnis ī tuokis tvenkėnis vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, 2 km ont vakarū nug Darbienu. Palėkė̄s kap Darbuos opali ožtvenkė 8,5 km nug anou patėis žiuotiū. Tvenkėnė ėlgoms ī 2,6 km, platoms lėg 1 km.

Oklahoma Sėtis (onglėškā: Oklahoma City) īr miests JAV, Oklahomas valstėjės suostėnė. Anamė gīven 560 332 žmuonis. Dabartėnis mers ī Jim Couch.
Tonkiausē būn suodnū vėituovies, šalė keliū. Anuos daugiausē nier vandentėike, kanalėzacėjės. Srotas kaupemas ėzoulioutuo duobie, ėš katruos pū ton ėšsiorbemas so srotavežio aba tor biuoluogėne valīma sėstema.

Kadagīns (lietovėškā (b.k.): Kadagynas) - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, aple 1 km ī šiaure nu Salontū. Anuo gīven 31 prietelės.

1650 m. surė̄sta vīskopa Petra Parčevskė rūpestio naujė medėnė bažninčė. Ana par 1702 m. miesta gaisra sodegė. Šalėp bova pastatīta Loreta Švč. Panuos Marėjės kuoplīčė, katra vieliau tapa morėnės bažnīčės šuonėnio dėdioujo altuoriomė.

Darbs īr tuokis žmuogaus veikėms so tikslo, anam nauduonont kūna ė pruota galės, ka būtom sokortė kuokėi dāktā aba mīslės, ėš katrūm būtom nauda patiam žmuogou aba kėtėm žmuonėm (vėsoumenē). Darbs skėrstuoms i fėzėni (moskolu galiu nauduojėma) ė pruotini (pruota galiu nauduojėma).

Gaistrs Hemsedale pabiegieliu centrė - 2015 m. lapkristė 11 d. onkstėi rītė sodegė Hemsedalė pabiegieliu centrs Nuorvegėjuo. Bova evakuoutė 162 centra gīventuojē i artėmiausė Tuv muokīkla ė kėtas vėitas Hemsedalie

Skolptūra - mena šaka apėmontė estetėskū, menėniu objektu korėma ėš ėvairiū medžiagu, kopėjounant aplinkuo egzėstounančias fuormas, soreikšmėnont ė pabriežent tam tėkras anu īpatībes aba koriant abstrakčios objektos, rėmiantės pagrėndėnėm geometrėnėm formuom. Tai seniausia trėmačio mena rūšės. Skolptūra sokoriama pridedant veina medžiaguos masē pri kitos (lipdība, koliažs) aba noėmant medžiaguos dalė (kalėms, druožība).

Respoblėka – valdīma skvarma, katruo valstībies golva nier muonarks, a nostatītam laikuotarpiou renkams vaduovs. Diel tuo respoblėka īr prīšėngībė muonarkėjuo, katruo vaduovs valda iki gīvuos golvuos. Žuodis īr kėlės ėš luotīnu kalbuos žuodiu res publica, kas reišk vėišasės reikals.

Pavėrvītė aliejės ōžouls īr sens, kieravuojams ōžouls, katros aug Telšiū rajuonė, aple 2 km pėitvakariūsp nu Trīškiu, Pavėrvītė suoduo, prī Vėrvītės ė Joudopė sotekiejėma.

Karačės (onglėškā: Karachi) – miests pėitū Sinda pruovincėjuo Pakėstanė, dėdliausės šalėis miests. 11,62 mln. gīventuoju (2005). Karačis īr pri Arabėjės jūras, šiaurės vakarėniam Inda opės deltuos pakrašti. Tatā īr transpuorta, pėnansu, versla ė gamības centros, torėntis daug prīmiestiu.

Neils Uoldens Armstruongs (onglėškā: Neil Alden Armstrong, g. 1930 m. rogpjūtė 5 d. Ohaje valstėjuo - mėrė 2012 m. rogpjūtė 25 d.) - JAV astruonauts, 1969 m. noskrėdės i Mienoli.

Dolma - Azėjuo ė pėitrītiu Euruopuo paplėtė̄s jiedis, ėšdėrbams īdaront daržuovės so rīžēs. Ožvadėnėms dolma ir kėlėma nū torku kalbuos žuode dolmak, kas rēšk īdarīts.

Rūts da kėtap rūta (luotīnėškā: Ruta graveolens) ī tuokis daugiametis žuolīns, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū, bet dėdlē svarbos baltu koltūruo.

Šėršūnā jied nektara, medu, ougu, vaisiu soltis ė mėnkštėma. Anėi tēpuogi gaišen bėtis, kėtos vabzdius ė anūs neš sava lervam. Širšūnā daug bėtiu pagaun, anėi jied ju mēsa ė ju medu.
Mėnėjė (lietovėškā (b.k.): Minija) īr opės Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Nemona dešėnīs ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, Telšiū rajuonė, Sīdeklės ežerė (no tonkē Mėnėjės ėštakuoms īr skaituomas Diduova ežers). Tek pradiuo i vakarus, pratek keleta ežerieliu. Nū sontakas so Salontu pasok i pėitus, pratek par Gargždūs ė Prīkolie. Itek i Nemona deltas atsėšakuojėma - Atmata.

Cėdabros īr tauros metals. Mendeliejeva perėjuodėnē lentelē skaitlioujams 47 nomerio ė žīmims kuodo Ag (nū luot. Argentum). Tas īr mėnkšts ė lonkstos metals bat tropoti kėitesnis ož auksa.

Svazėlanda Karalīstė (Svazėlands, anksteu vadėnts Svazėlendo) – valstībė Pėitu Afrėkuo. Tor robežio so Pėitu Afrėkas respoblėka vakarous ė Mozambėko rītous.

Korkolā ī tuoki varliū kiaušalē, kap ė žovū ėkrā. Anūs pagamėn varliū muoterėšku kiaušėdės, ė paskom varlės tūs korkolus leida i ondeni. Kap pakliūn i ondeni, korkolā baisē ėšbrinkst, solimp ė pavėrst tuokio liūlė gniožolo.

Brėtū saluos padėrbta daug muoksla ė teknikas ėšradėmū. Fėzėks i. Niutuons, gara varėkle išradies Dž. Vats, gelžkele kuries Dž. Stefansuons, biuoluogs Č. Darvins, žīmė keliautuojē Dž. Kuks, D. Livingstuons, R. Skuots, televėzėjės kuriejā R. Vuotsuons-Vats ė Dž. Berds - čė tiktās dales vėsame svietė garisū muokslininkū ė vėsė anėi īr kelėma ėš Brėtanėjės.

Žemaitiu partėjė dalīvava 2009 m. Europarlamenta rinkėmūsė, ale mandatu neėškovuojė. 2011 m. savėvaldībiu tarību rinkėmūsė gava 3 vėitas Klaipiedas rajuona tarībuo.

Kėnu-tėbetėitiu kalbas – kalbū šeima, katra sodar aple 250 Rītū Azėjuo vartuojamū kalbū. Vogol besėrokoujantiu skaitliu ta šeima nosėleid tik indėeuruopėitiu kalbuom. Dėdlės dalies tū kalbū savībė īr tuonā.

Seras Artūras Konanas Doilis (Arthur Conan Doyle, 1859 m. gegužės 22 d. - 1930 m. liepos 7 d.) žymus rašytojas, gimęs Škotijoje, labiau žinomas kaip detektyvą Šerlokas Holmsas autorius.

Guotā īr neatskėriamė nu guotėškas mozėkas, katra īr nuogē vairi: guotekėnis roks, post-punk, neofolk, darkwave, doom/gothic metals, dark ambient ė kt.

Panemonė (lietovėškā (b.k.): Panemunė) īr miests Pagiegiū savėvaldībie, 8 km i pėitūs nū Pagiegiū. Šalėp tek Nemona opė, kėtuo opes posie īr Tėlžė. Panemonė īr pats mažiausis miests Lietuvuo. Be tuo, ana īr vėinintelis miests, katros netor sava seniūnėjės (prėgol Pagiegiū senionėje). Īr pagrėndėnė muokīkla.

Aleksėndra Gėrdėnis bova muoderniuosės eksperimentėnės fuonetėkas, statistėnės kalbuotīras specēlėstos. Tīrė fuonoluogėjės, dialektoluogėjės, eksperimentėnės fuonetėkas, lietoviu kalbuos ė kėtū baltu kalbū istuorėjės, bendrėnės kalubos teorėjės biedas. Ons pėrms ėš lietoviu kalbėninku apibendrėna lietoviu kalbuos fuonoluogėjės tīrėmos, susėstemėna ė sunuormėna termėnos, sukūrė origėnale klasėkinės bendruosės fuonoluogėjės teorėjė.

Mark Twain (Marks Tvens, tėkruojė pavardie Samuel Klemens Samuelis Klemensos 1835-1910) - JAV rašītuos, ėšgarsiejės nuotīkiu ruomanās „Tuoma Suojere nuotīkē“ bei „Heklebere Fėna nuotīkē“.

Baronkis Rėčards (gėmė̄s 1990 m. lėipas 21 dėina) ī tėtolouts terptautėniam līgie Lietovuos tenėsėninks. Anuo pėrms ė dabartėnis treneris īr Balžeks Remėgėjos ėš Šiauliū.
Nelsons Mandela (truopnē: Nelson Rolihlahla Mandela g. 1918 m. lėipas 18 d. - g. 2013 m. groudė 5 d.) pėrms demokratėška ėšrīnkts Pėitu Afrėkas Respoblėkas prezidėnts. 1993 m. ons bova apduovėnuots Nuobiele (taikuos) premėjo.

Rogėinas (lietovėškā (b.k.): Rugienos) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 100,3 metrā vėrš jūras līge.

1965 metās bova paskėrts statībėniu medegu pramuonės ministro. 1967 metās pradiejė dėrbtė Valstībės planavėma komitetė pėrmininka pavaduotuojo. 9-am dešimtmetie bova Lietovuos komunistu partėjės Cėntra komiteta sekretuorios pramuonės klausėmās ėr atsakings ož energetikas klausėmus.

Drāsios Kedīs (lietovėškā (b.k.): Drąsius Kedys, 1972-2010 m.) glabnosės itariamasės 2009 metū spalė 5 dėina nožodės Kaunė 2 žmuonis, katruos kaltėna peduopėlėjė.

Dėdlīsā Juomantū kūlis īr dėdlis kūlis Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo, Sorvėlū suoduo, pėitūsp nu Juomantū. Ons riuogsa Varniū parkė prī Juomantu medės pažintėnė kelė.

Skėndierėškė (lietovėškā (b.k.): Skindėriškė) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.