Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.

1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.

Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: экология) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.

Vīta – 2 kilometri iz PR nu Rogoukys, iz vyds Rogoukys – Mežvydu i Rogoukys – Dekteru ceļu, kryumūs. Koordinatys: N 56°42'59,9" E 27°26'48,1".

Latvejis armejā Baško īsastuoja 1921 goda sīna mienesī Aviacejis divizionā un 1922 goda vosorys mieneša īceļts par diviziona kamaņdera paleigu, bet 1923 godā par diviziona kamaņderi. 1926 godā, pēc diviziona puorsaukšonys par Aviacejis pulku, īceļts par ituo pulka kamaņderi. 1929 godā puorceļts uz Tehniskuos divizejis puorvoldi un paškierts par divizejis štaba prīkšnīku, uzdūdūt izpiļdeit arī aviacejis inspektora daguojumus. 1938 godā paškierts par armejis aviacejis prīkšnīku. 1940 godā paaugstynuots par generalu. Tai pošā godā piec Latvejis okupacejs atbreivuots nu dīnasta.

Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).

Leopardus jacobita (Cornalia, 1865) (anglīšu: Andean Mountain cat; krīvu: андская кошка; latvīšu: Andu kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus jacobita dzeivoj Dynavid Amerikā.

Pošskaņs A irā "meikstajuos pozicejuos" (pyrma pošskaņu "i, ī, e, ē", pyrma divskaņu "ie, ei", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs O irā "cītajuos pozicejuos" (tī, kur augšuok puorsauktūs "meikstynuotuoju" navā).
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā. Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.

1991 gods septembra 20 d. Latvejis Pošaugstuo padūme pījēme sasprīdumu atstateit Daugpiļs mīsta pošvoldu i pazeimuot laiceigū mīsta voldu, kurs puordrūsynuotu demokratiskys ībolsuošonys organizeišonu. V. Lausku paškeire par laiceiguo volda pirminīku, jis vadeja mīsta vaļdi da 1994 gods, kod pošvolda ībolsuošonā par Daugpiļs meru tyka A. Vidavskis.

Ribinišku nūvods irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys - Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta.

Literi Ō i ō cieški vajadzeigi Pītera Stroda ortografejā i myuslaiku katuoļu tekstūs, a jaunajā ortografejā jūs lītuoj rešuok. Ap Ō i ō pareizu lītuošonu vēļ nūteik streidi.

Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.

Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.

MRT tika konstruēts koncesijas koncepcijas ietvaros. Attiecībā uz pirmo MRT līniju, kas oficiāli pazīstama kā "Chaloem Ratchamongkhon" vai neoficiāli kā "Zilā līnija", lielāko daļu civilās infrastruktūras nodrošināja valdības sektors Taizemes masu ātro tranzīta iestāde ("MRTA" ) Un nodotas to koncesionāram saskaņā ar 25 gadu koncesijas līgumu. Bangkoka automaģistrāle un Metro Public Company Limited (BEM) bija vienīgā privātā sektora kompānija, kas uzvarēja MRTA koncesijas līgumā par zilo līniju. Kā MRTA koncesionārs, BEM metro projektam nodrošina M & E iekārtas, ieskaitot elektriskos vilcienus, signalizācijas sistēmas, SCADA, komunikāciju, PSD un citus pakalpojumus, un pilnībā izmanto sistēmu. Lai uzturētu sistēmu, BEM 10 gadu laikā ir slēgusi līgumu Siemens, kas bija M & E sistēmas piegādātājs kopš sistēmas atvēršanas un 7 gadu uzturēšanas līguma par diviem vietējiem tehniskās apkopes pakalpojumiem ziemeļu un dienvidu līnijām.
AS Preiļu sīrs ira vīneigais sīra atmejis „Čedars” pīgatavātuojs na tik Latvejā, bet i Baltejā. Cyta pasajāmuma produkceja ira: sīri „Baltija”, „Preilis” i bīzapīna sīreņi „Mazulis”.

Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.

Kūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu Vasals (2003). Pīrakstejs gruomotu "Latgaliešu ābeces" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.

Daguļs (anglīšu: fuel; krīvu: топливо; latvīšu: degviela) — škeista i dedzeiga (ar gaisā asūšū skuobekli vīgli reagejūša) lītne voi škeistu i dedzeigu lītņu maisīņs, kuru lītoj transportleidziekļūs, kab dabuotu lela syltuma energejis daudzuma i darbynuotu transportleidziekļa dzeitivi.

Dzeļžaceļš (baļtīšu: dzelzceļš, anglīšu: railway, krīvu: железная дорога) – precem i brauciejim voduot paradzāta transporta atmeja, viļcīņu transporta vysums, sasadorūšs nu metala slīžu ceļu, viļcīņu sastotu, staceju i nūstuošonu, paleigpastotys.

Par īlicīni Latgolys kulturys raisteibā V. Bruzgulei daškierts Lelais folklora apduovaņs (2001) i Treju Zvaigžņu ordiņa sudabrine Gūda zeime (2003).

Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.

Lelais Konsepsjons (Gran Concepción) irā ūtruo leluokuo konurbaceja (policetriskuo aglomeraceja) Čilē ar 889 725 dzeivuotuojim (2002). Pošā komunā irā 212 003 dzeivuotuoju, kas padora jū par 11 leluokū vaļsteibā. Juos pluots irā 222 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 1318 dzeiv./km².

Leopards (latiņu: Panthera pardus (Linnaeus, 1758), anglīšu: leopard, krīvu: леопард, latvīšu: leopards) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopards dzeivoj Afrikā i Azejas dinavidos.

Vuorkovys pogosts irā Vuorkovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, pamatškola i nūvodtiemeibys muzejs.

Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
1912 - Donats Latkovskais, literats (ailinīks, rakstinīks, kritiks), pseudonimi - Jāks Gaitums, Meikuls Smīkls, Veiksnīšu Eserdeņš, presys dareituojs. Sajimts 1943 godā i pagaiss bez zinis 1943 gods labeibys mienesī;

Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.

1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).

Nu smolkai samoltu myltu taisa deļ komu bīzu meikli, jū meica pīnā. Sataisa taidus kai blīneņus, izplikšynoj, līk vydā sagrīztu tuklū voi līsū gali. Savylynoj komys opolys kai buļbeitis i līk vardušā iudinī. Izvyrtys komys izjam nu iudiņa i apcap iz peteļnis ar svīkstu. Var ēst i bez apcepšonys, ar tū pošu škeistumu, kurymā komys vyra.

Jam cyukys suonkauļu gali, dalīk ūlys, škēlem sagrīztus zaļus būrkuonus, damat pypyru, suoļa, sasmolcynuotu casnāgu. Vysu izruļavoj i aptyn ar dīgu. Saveistej drēbē i sašyun, tūlaik līk vyrtu. Vajag virt tai ilgai, cikom ruļadā var īdūrt ar sokumenim. Piec viršonys ruļadu līk iz vyds diveju goldskaleišu i slūdzej zam akmiņa.

Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos . Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.

Publiciejs vaira kai 350 rakstīņu vysaidūs laidīņūs i lasejumūs latgaļu, latvīšu, krīvu, anglīšu, danīšu i praņcīšu volūduos, tymā vydā, daudzi rakstīņu ap latgaļu volūdys tīseibom. Leli irā J. Cybuļa peļnejumi vadynojūt vieleigu latgaļu volūdys statusu Latvejā.

Galis mašinē samaļ navyrtys buļbis (pa 2 buļbys sevkuram āduojam) i nūskoloj nu jūs stērkeli: aplej ar soltu iudini i jū nūlej, i tai nazcik reižu. Samoltuos buļbis ber korstā pasuoleitā iudinī i pavards mynoti pīci, dasaverūt, kab naizškeistu. Tūlaik dalej pīna, i virīņs gotovs.

Catopuma temminckii (anglīšu: Asian golden cat, Temminck's golden cat, krīvu: азиатская золотистая кошка, latvīšu: zeltainais Āzijas kaķis) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Catopuma temminckii dzeivoj Dīnavydreitu Azejā.
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km². i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā. Parka administraceja Rēznē.

Nūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe (latvīšu: Zilupe) atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā (krīvu: Синяя).

Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Malnovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, Malnovys koledža i Nesteru, Buozovys i Lemešovys biblioteka. Ticeigī viesturiskai pīdar Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.

Dzims Rēznis apleiciņa Makašānu pogosta Lelpujatūs. Vuicejīs Rogoukys pamatškolā, beidzs Tukuma vaļstiskū pīnsaimesteibys školu. Darejs Jaunkolsnovys pīnineicā, Reigys golvonajā postā, Vaļmerys autobusu parkā. Ūtruo pasauļa kara laikā 1942 g. nūsyuteits dorbūs iz Vuoceju, tics bāgaļu siedeibā Flensburgā, vuicejīs Diseļdorfa muokslys akademejā. Izbraucs iz Angleju, nu 1949 g. dzeivuojs Kanadā, Torontā. 1962 godā ar paraudzeibu beidzs muokslys školu, piečuok aktivai tepiejs, riedejs paruodis Torontys bibliotekumuokslys galerejuos.

Aluviskuos nūsādys, aluvejs (anglīšu: alluvial deposit, alluvium; krīvu: аллювиальные отложения, аллювий; latvīšu: aluviālās iegulas, alūvijs) — upmolu nūsādys, kurys sataisa i puornosoj nūtalejis voi laiceigys iudiņa straujis upu lejuos.

Poļarrots (anglīšu: polar circle, latvīšu: polārais loks, krīvu: полярный круг) – paraleļs sevkurā nu planetys pusrutuļu, aiz kuruo iz geografisku poļa pusi irā taida teritoreja, kur koč div reizis par godu nanūteik dīnnakts gaišuo i tymsuo laika meitovys. Apgabaļūs aiz poļarrota saule koč vinu reizi zīm naizlāc (t. i., nasabeidz poļaruo nakts) i koč vinu reizi vosor nanūsalaiž (t. i., nasabeidz poļaruo dīna). Kū tyvuok da poļam, tū poļaruo nakts i poļaruo dīna garuoka.

Sīvīts (anglīšu woman, latvīšu sieviete, krīvu женщина) – cylvāku (Homo sapiens ) škirys sīviškuos kuortys pīstuove. Termins sīvīte zeimoj saaugušu cylvāku, cikom meitine – sīviškuos kuortys bārnu. Folklorā i runysvolūdā sīvīts sauc taipat i par sīvu, buobu.

Dīnavydu Afrikys Republika (anglīšu volūda: Republic of South Africa) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Pretorija, Blumfonteina, i Keiptauna. Dīnavydu Afrikys 1 221 037 km² pluotā dzeivoj vaira kai 50 milijoni dzeivuotuoju, i ite 25-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Poezejai soveigi pasauļa dazinis paradoksi, iņtimūs puordzeivuojumu atspeidīni. Izsaceiba dobyska i breiva, liriskuo varūne pasamona dūt i jimt vīnulaik - atsaļaudama runuot ap sovu dobyskū sīvīteibu.
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.

abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).

Ir piedāvāti dažādi Metro paplašināšanas plāni. Plānots, ka galu galā kombinētais maršruta attālums no metro tikai 91 & nbsp; km ar 3 metro līnijām, kas aptver visas galvenās Bangkoka zonas. Zilā līnija, kad tā ir pilnīgi izlaista, veidos Lariat cilpas lariat formas cilpa, kas aptver pilsētu.

Pasaulis literaturys katalogā ir īkļautys E. Dūbeļa izdūtuos O. Rupaiņa gruomotys: viesturisku romanu trilogeja ”Māra mostas” i „Arheolingvistika”.

Lideja Leikuma (1954) — latgaļu volūdzinineica, kulturviesturneica, ļaudiska dareituoja. Dzymuse 1954 g. Kruoslovys rajona (niule - Kruoslovys nūv.) Izvolta pogosta Mozajūs Geņgerūs. Vuicejusēs Izvolta vydsškolā i Latvejis Vaļsteibys Universitetā (niule - Latvejis Universitets). Darejuse Daugpiļs Universitetā i Rēznis Augstškolā, Pīterpiļs Vaļsteibys Universitetā i cytur. Niule Latvejis Universiteta Humanitarū Zineibu fakulteta Baltu volūdzineibys katedrys asociatuo profesore, Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituoja. Dora Latgaļu rokstu volūdys ortografejis komisejā, Latgaļu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejā, Reigys latgaļu bīdreibā "Trešuo zvaigzne".

Izvard putruomus ar smalkai sagrīztim galis kimūsenim. Suoļa, lauru lopu i pypyru damat pa garžai. Pylda dasys na cīši styngrai. Cap ceplī, cikom gotovys. Pyrma cepšonys var apvirt i paturēt zam slūga.

Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.

Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.

Praņcīšu Gviāna (praņcīšu: Guyane française) — Praņcejis regions i aizjiures departaments Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kajeņa. Praņcīšu Gviānys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju.

Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: ландшафт) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.

1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („Латышская грамматика летгальскаго нарѣчiя").

Saulis kolnu apleicīnis vacūs audžu dzeivuotuoji runoj ap "Saulis kolnim" (divejim) i dobā radzamys obadivejis viersyunis, tok oficialajā literaturā latvīšu volūdā klaideigai īsaguojuse pasauka vīnskaitā (latvīšu vol. Sauleskalns).

Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītovyskai: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) — vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.

1944. godā O. Rupaiņs ar saimi emigrejs iz Vuoceju. Biegļu gaituos vyspyrms nūnuocs Bavārejā, Altetingā. Nūmetnē Neuetingā O. Rupaiņs vadejs pamatskūlis i nūmetnis kulturys dzeivi – bejs dirigents i varganists. 50. godūs Rupaiņa saime puorsaceļ iz ASV. Te autors dabuojs pajumti i dorbu kaidā katoļu muosu klūsterī Sentpolā, Minesotā. Jau pyrmajā emigracejis godā O. Rupaiņs aktivi i ar panuokumim raksteja i publicēja dorbus periodikā i atsevišķūs izdavumūs.

Preiļu nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu četru pogostu i vīna mīsta. Nūvodu 2000 godā īstateja Preiļu mīsts, Preiļu pogosts i Juosmuižys pogosts, a 2009 godā jam dasaškiera Pelieča pogosts i Suovānu pogosts.

Tiļžys pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsškola, Tiļžys internatpamatškola, pyrmaškoliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.

Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.

Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.

Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.

Uoraišu azara saleņā beja vīna laikmeta arheologiskuo kultura - bez cytu kulturu i cytu godu symtu uzsluoņuojumu. Ite atroktuos 151 kūka ceļtnis palīkys līcynoj ap tautys ceļtnīceibu 9.-10.gs. Zamiudiņa apstuokļūs ceļtņu palīkys i kūka, uodys prīkšmati, pynumi labi sasaglobuojuši. Kuormi Uoraišūs ciersti vīns pi ūtra 5 rynduos iz vairuok kai metru augsta kūka pamatu. Ustobys nalelys. Pi kotrys vēļ mozuoka pašaleite (pībyuve) saimnīceibys vajadzeibom. Jumts (vīlaiceigi ari grīsti) taiseits nu tīvu kūku i kuoršu, puorsadzūt tūs ar bārzu tuosem voi egļu myzom. Ustobuos - guļamuos luovys, sūli, plaukti, sīnuos - vadži. Ustobys vydā - nalela muola kruosne bez škūrstyna. Dyumi guoja uorā pa nalelim lūdzenim voi durovom.

Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.

Ingrida Tārauda (dzymuse 1971 g. juņa 30 d. Rēznis rajona (niule — Rēznis nūvods) Drycānu pogosta Kuzmu solā) — latgalīšu ailineica, lirike. Davuse zeimeigu īlicīni latgalīšu lirikys raisteibā, siņtezādama latgalīšu literarū tradiceju ar myuslaiceigom izsaceibys formom.

Livonejis ordynam pīdarēja 60% Livonejis zemu (palykušuo daļa beja Reigys arciveiskupa i veiskupa sovums), juos beja padaleitys mozuokūs apgabaļūs, kurus vaļdeja komturi, a komtureju piļs vaļdeja fogti. Da XVI gs. Livonejā beja 30-40 komtureju i fogteju, XVI gs. vydā – jau 120-150. Div reizis par godu Cāsūs komturim i fogtim vajadzēja atsaskaiteit kapitulai, kuramā īguoja Livonejis ordyna magistris i seši vysusvareigūs piļu komturi.

1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
Pīters Miglinīks saceriejs dzejūļus (dzīšmu tekstus), nu kurim sasaglobuojuse tik nalela daļa. amatā juo tekstus ir pīrakstejs A.Jūrdžs. Sovu sociali osūs i humoristiskūs dzejūļu dieļ ir saucams par latgalīšu dzejis klasiki. P.Miglinīks školā vuicejuos drukys aizlīguma laikā, partū sovus dzejūļus rakstejs kiriļicā (krīvu burtim). Nav zynuoms, cik eisti dzejūļu jys ir uzrakstejs, ilggadiejuo latgalīšu rokstu aizlīguma i poša autora puoragruos nuovis dieļ, leidz publiciešonai vāluokūs laikūs beja saglobuojušīs tikai daži manuskripti.

Stelenbošs (Stellenbosch) irā universiteta mīsts ar apmāram 90 000 dzeivuotuoju (naskaitūt studentu). Kūpa ar studentim dzeivuotuoju skaits viersej 110 000. Stelenbošs izalikaliejs irā apmāram 50 kilometrui nu Dīnavydafrikys golvysmīsta Keiptauna. Stelenbošs izalikaliejs Eerste Rivier ("Pyrmuos upis") moluos izslyvušajā veinadoru regionā, apleik mīstam pasaceļ vierīneigi kolni. Stelenboša universitets tur divejus golvonūs kompleksus, Tygerberg medicinys fakuļtetu, Bellville Park biznesa školu i Saldanha kareibys fakuļtetu.

Latgolys himna (baļtīšu: Latgales himna, anglīšu: Latgalian anthem, krīvu: латгальский гимн) — Eugeņa Karūdznīka komponātuo dzīsme ar Annys Rancānis vuordim Dzīd, trailoj mežs svieteigai dzīžama lelumā latgalīšu ļaudyskūs sariedīņu i, koč cikom kas naoficialai, irā tykuse par latgalīšu himnu.

Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.

Suņu saime (latiņu: Canidae G. Fischer, 1817; krīvu: псовые, или собачьи; latvīšu: suņu dzimta) irā dzeivinīku saime, ar 14 giņšu i 37 škiru.

Andryvs beja lobs tāvs i saimnīks. Jis ir bejs cīš kuorteigs, mīļuojs teireibu i sātys skaistumu. Vyss sātā i ap sātu ir bejs juo rūku veiduots. Jūrdžs prats arī peit peitiņus, kurus ari ir puordevs. Jis turēja i kūpe bitis.

LgEKC dora kūpā ar folkora i etnografiskūs ansambļu vadeituojim i dalinīkim, amatnīkim, tautys muzykantim, etnokulturys tāmātuojim, taipoš ar pasajāmumim i pošvoldu pīstuovim.
Škeļtiņu Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva irā pravoslavu dīvanoms Aglyunys nūvoda Škeļtiņu pogostā, Škeļtiņu solys centrā. Cierkva pastateita 1836 godā ampira stilī - kvadrata forma ar četrim portikim, kas skaistyunuoti ar boltom kolonom i zamu, sferisku kupolu. Sovu originalū vierīni pagluobuse da myuslaikim. Cierkva irā vaļsteibys sorgojamais arhitekturys pīminieklis. 1996 gods zīmys mieneša 19 dīnā, 160 godu jubilejī, cierkva īstyprynuota. Tān Škeļtiņu parapejai (i vēl četrom cytom) kolpoj Tāvs Mihails.

Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.

Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700 godā. Kod 1699 godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768 da 1780 gods suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.

Gruomotuos Latvīšu gruomateiba ("Latviešu grāmatniecība", 1977) i Naprosūt atļuovis ("Neprasot atļauju", 1987) svuorstejs latgaļu 18-19 gs. rūkroksta literaturu.

Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.

Precīzu siejumu skaitu ir gryuts minēt, juo Andryva Jūrdža rūkroksti vairumā sadaga guņsgrākā pyrmajā latgaļu muzejā Rēzeknē, kur asūt bejuši 15 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 26) ar rūku raksteiti siejumi. Piec Miķeļa Bukša Latgaļu literatūras viestures datim muzejs ir nūdedzis 1923. godā, piec Juoņa Velkmes ziņom, kas tod beja Rēzeknes dekans, tei muoja nūdaguse 1924. goda janvarī.

Krytuli aba atmosferys krytuli (anglīšu: precipitation, atmospheric precipitation; krīvu: осадки, атмосферные осадки; latvīšu: nokrišņi; atmosfēras nokrišņi) — sevkurys formys iudiņs, kreitūšs nu dabasu (nu muokuļu) iz zemi kai gaisalaika daļa. Krytuļūs īīt leits (vysaids - styprys, myrgojūšs i t.t.), snīgs, druobli, krusa.

Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.

Kira (latv.: Kira) — upeite Latgolys pūstumūs, Vileks nūvodā i Krīvejis Federacejis Opskovys apgabalī. Iztak nu peisa, kas natuoli nu Slūtukolna solys Medņovys pogostā. Upe Latgolā tak Medņovys pogostā, Vileks mīstā i Vacumu pogostā, a Krīvejā pa nazkodejū Lynovys pogostu. Tak pa Morenu kaupravali ar augstom molom. Vydstece tak pa Abrinis pazamynuojumu, zamupe pa Mudovys zamaini. Ītak Vādā nu lobuos pusis, Krīvejis Federacejis teritorejā. Pošu leluos datakys: Nīdrupeite (21 km), Meirupeite (11 km), Gurva (8 km), Iļzeņa (7 km), Bušma, Tutynova. Pšleluos dzeivuojamys vītys upmalē: Vileks, Semanova, Borysova, Mirnijs (Krīvejā).
Organizaceja eistynuojuse vērtini Europys Savīneibys fondu finansātu projektu, kuri vadynuojuši vysa Latgolys regiona ekonomiskū i socialū raisteibu. LRRA sovā darbeibā turīs pi Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūmis nūstateitūs regiona raisteibys prioritetu.

Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.

Būrzovys kauprainis pamatplīkšni irā viersejuo devona Daugovys svitys Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis jū puormej Solyspiļs svitys dolomiti, dolomitmergeli i vapnakmini. Kauprainē irā vītejuos zeimeibys limnoglacialuo muola, žvyra i smiļkts kajeri, piec jū izlītuošonys kūna nikur vaira nadoroma teritorejis rekuļtivaceja.

Biznesa analitika (anglīšu: business intelligence, BI; krīvu: бизнес-аналитика, бизнес-анализ; latvīšu: biznesa analītika, biznesa datu analīze) — procesu, tehnologeju, metodu i leidziekļu kūpums, kurs ļaun pasajāmumam pīlaseit i izanalizēt informaceju ap sovu saimestiskū darbeibu, kab lobuok saprostu vysaidu faktoru ītaku iz biznesa rezultatim i pījimtu pareizus sasprīdumus ap biznesa tuoluoku raisteišonu.

Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.

Sovvaļnīks (pa eistynajam vuordam Ingars Gusāns, dzims 1974 gods febraļa 17 dīnā Rēznē) — latgalīšu rokmuzykants, vokalists, gitarists, komponists i muzykys leidzaproducents. Melanholiskuo roka pīstuovs. Muzykā aktivuok dorbojās nu 2003 gods, plotuok izslivs nu 2005 goda kai grupys Borowa MC dalinīks ar vārtuvis vuordu Sedmenc, a nu 2009 goda pazeistams kai solo dzīšmu autors Sovvaļnīks. Muzykā dzierdīs melanholiskuo roka i gryutuo roka stiļs, virtuozi gitarys spieļuojumi. Dzīšmu teksti — filosofiski latgalīšu ailinīku (Līgys Rundānis, Valeņtina Lukaševiča, Marejis Andžānis, Oskara Seiksta) dzeivuli ar dziļu, auteņtisku latgaliskū leksiku.

XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.

Tradicionalajā volūdā vajadzātu raksteit: Klausīs sovys radejis, t.i., laikvuords klauseitīs latgaliski vysod guojs ar genitivu. (Nazcik vītrunuos soka: Klausīs sovu radeju, kas nav literaruos volūdys norma).
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.

Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs - Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.

1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.

Zacerka aba zacirka - pīna virīņs ar mozom kļockeņom, tradicionals latgaļu iedīņs, pazeistams taipoš Lītovā, Boltkrīvejā, Ukrainā i Puolejā.

Nu 2 literu teoretiskai var sataiseit viņ 26*26=676 kombinacejis. Pīvadumam, lv-LV ir Latvejis latvīšu (baļtīšu) volūda, a lt-LT - Lītovys lītaunīku volūda. Volūdu vysā pasaulī ir, mozuokais, 3000. Partū taidu 2-literu kodu nagona. Pīvadumam, kods lg irā aizjimts Ganda aba Luganda volūdai Afrikā, i tod irā problema, ka gribīs lg lītuot i latgaļu volūdai apzeimuot (pasaver rakstīņa ap latgaļu volūdu). ISO 639/2 standarts lītoj 3-literu eisynuojumus, tok jimā i volūdu skaits vēļ napiļneigs.

Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru. Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys irā sorgojamuo dobys teritoreja.

Dreidzs — azars Latgolys dīnavydu daļā Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Skaista pogostā, iz reitim nu Dagdys – Kruoslovys ceļa, pi Saulis kolnu. Vysudziļais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā – Dreidža pošlelais dziļums dasnādz 65,1 m.

Livonejis ordyna magistris rezidēja Reigā i Cāsūs. Juo vītinīks beja landmaršals, atsaceigs par Ordyna karadraudzi (XV gs. suokuos jimā karaveiru skaits dasnēdze 4000). Landmaršala rezideņceja beja Siguldā.

Viesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Solujuoņu pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sylajuoņu pamatškola, kulturys noms, biblioteka Sylajuoņu i Kotļarovys solā, feļčeru punkts. Pogosta centrys Solujuoni.

1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).

Roms Kalanta (lītaunīku: Romas Kalanta; 1953 pebraļa m. 22 dīna Aleitā — 1972 maja m. 14 dīna Kaunē) — lītaunīku disidents, kurs izpiļdeja pošsadegšonys aktu, protestādams pret SSRS vaļdi.

Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.

Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.

Anna Rancāne (1959) — latgaļu ailineica i publiciste, vīna nu pošu zeimeiguokūs Latgolys liriku, latgaļu himnys vuordu autore. Rakstejuse latgaļīšu i latvīšu volūdā.

Laikvuords (anglīšu: verb; krīvu: глагол; latvīšu: darbības vārds; verbs) — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?

Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.

Ed.Veidenbauma premeja (1993). Juliana Kardinala Vaivoda bolva (1995). Aspazejys premeja (2000.g.). a/s «Presis noms» gūdolga par manuskriptu «Svātdīne» (2002).

Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (Spanīšu volūda: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).

Vuicejīs Drycānu pamatškolā. Iņteress ap gruomotom radeja aizalikšonu tikt par gruomatlaidieju. Ar paraudzeibu beidzs Reigys poligrafejis omotškolu, darejs SSRS Zineibu akademejis 2 drukaunē Moskvā. Gataviejs izlaisšonai rymtys gruomotys krīvu, anglīšu, vuocīšu, praņcīšu, arabu i kinīšu volūduos.

Vikiteka (anglīšu: Wikimedia Commons; taipoš Commons ci Wikicommons) irā breivai dabojamu atvaigu, skonu failu i cytu failu kūplasejums. Tys irā Vikiviesteitivu Fonda projekts, kimā sevkurs var nūsasyuteit failus i itī faili irā izlītuojami vysūs Vikiviesteitivu Fonda projektūs vysuos volūduos. Vysuvaira Wikimedia Commons failus izlītoj "Vikipedejā" - breivajā eņciklopedejā.
Latgalīšu trešuo druka nulīguma laikā publiciejīs baļtīšu volūdā, a latgaliskai raksteitī dorbi palykuši rūkrokstūs da poš Atdzimšonai 1988 godā. Pyrmuo publikaceja — receņzeja Veireigais kuojinīks (Vīrišķīgais kājāmgājējs) — laikrokstā Padomju Students 1967 godā. Presē nūdrukavuojs daudzi dzeivuļu i rokstu ap Latgolu. Roksti ap poezeju apkūpuoti gruomotā Vajag byut (Jābūt, 1984). Sastatejs rokstu lasīņus ap bārnu literaturu Sudabreigais vuords (Sudrabotais vārds, 1982), Padūms (Padoms, 1986, 1988), fabulu izlasi bārnim Trešuo aste ( 'Trešā aste, 1981).

Studeju godūs aizadedzs ar viesturis tiemiešonu, Ernesta Brastiņa vodoms pīsadalejs Zemgolys piliskolnu aizmiereišonā. Piec studeju dzeivuojs Daugpilī, darejs Daugpiļs vaļstiskajā školuotuoju institutā par zeimiešonys docātuoju, taipoš Daugpiļs krīvu i boltkrīvu gimnazejuos par školuotuoju. Nu 1927 g. pīsadalejs paruodēs.

A/s „Preiļu sīrs” (latvīšu: A/S „Preiļu siers”) — leluokais sīra pīgatavātuojs i eksportātuojs Latvejā. Pīna puordaris pasajāmums Preiļūs tyka īstateits 1972. godā i dorbuojuos kai pasajāmuma „Daugpiļs pīna kombinats” filials. Agruok tī taisieja svīstu i sīru. Laika guojumā produkcejis sortiments puormeits iz industrialuo pīna produkceji.

18 godu vacumā (1863. godā) A. Jūrdžs apsaprecej ar Zuzannu Meikstumu. Saimē pīdzimst 11 bārni (5 dāli i 6 meitas). 4 nu tīm myruši mozūtnē. Dāls Pīters krits karā 1914. godā pi Varšavys. Stanislavs dīnieja flotē. 1905. godā jis syuteits revolucejis apspīsšonai, bet puorguojis revolucionaru pusē, par kū jis vāluok tīsuots i siediejs Opočkas cītumā, kur saslymst ar dylūni. Tīpat ir mirs i apglobuots. Izidors aizīt „pazudušuo dāla” gaitys: septeņpadsmit godu vacumā pret vacuoku grybu dūdās uz Pīterburgu, kur apsaprecej ar tāvam i muotei napateikamu pūļu tauteibas piļsātneicu. Ontons mantoj tāva sātu. Jūrdžu treis meitas Veronika, Johanna i Franciška īsaprecieja tyvuokā apleicīnē i izveidoj kuplys saimis.

Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota.

Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.

XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha.

Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.

Mozambika ( portugāļu: Moçambique) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Maputo. Mozambikys 801 590 km² pluotā dzeivoj vaira kai 22 milijoni dzeivuotuoju, i ite 35-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-", "aiz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.

P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.

Meikultūrņs aba Pizys speidyns (līvu: Pizā bōjk, latvīšu: Miķeļtornis, Miķeļbāka) — speidyns Pizys solā Līvu jiurmalē, Venstpiļs nūvodā, pats augstais speidyns Baļtejis vaļsteibuos.

Tymā pošā laikā, kod stateja pili, Mariņdzis azarmalē suoce radeit i muižys suodu. Anglīšu i praņcīšu jaukta stiļa parkā sādynuoti nu Vuocejis atvasti kūki. Suodā daudzi ratu kūku škiru. Tuoļuok parks aizīt mežaparkā. Izaglobuojuši i puors muižys saimisteibys kuormi. 2 kilometru garumā nu Atašinis da muižai vad kūku aleja. Senejais suods i azars sataisa breineigu apleicīnis vierīni. Car suodu tak Osoru upe.

Pededze (latvīšu: Pededze; igauņu: Pedetsi jõgi; vyrovīšu: Pedejä jõgi) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.

Kūpā ar I. Klekeri i L. Limani pīraksteitajā gruomotā Raksteituojs nu Nautrānu ("Rakstītājs no Nautrēniem", 1989) tiemiejs Andryva Jūrdža dzeivi i dorbus.

Pīvadumi: apovys pīgatave, puortykys pīgatave, drēbu pīgatave, tabāka pīgatave, stykla pīgatave, ītaišu pīgatave, elektroenergejis pīgatave, syltumenergejis pīgatave.

Puorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: письменность, письмо) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.

Suocūtīs Atdzimšonai, īsavadynuoja politikā, beja Tautys fronta aktivists, nu 1990 goda — Latvejis demokratiskuos dorba partejis Daugpiļs atdalis vadeituojs.

Atdzimšonys jutūnē 1990 gods apreļa mienesī Rēznē īstateja ļaudyskū organizaceju Latgolys kulturys centrys. Beja beiguse dareit latgaļu laistuve Minhenā partū vīns nu Latgolys kulturys centra snāgu beja atjaunynuot latgaļu gruomotu laisšonu. 1990 gads juņa mienesī Juoņs Eļksnis tyka par jaunīstateituos Latgolys kulturys centra laistuvis www.lkcizdevnieciba.lv vadeituoju. Jis daudzi dadarejs, kab laistuve styprynuotūs i raisteitūs. Nu īsuoku daguojs cieški meit ustobys, lelumu redigiešonys i sagatviešonys drukam i plateišonys dorba darejs pats J. Eļksnis, gruomotys drukavuotys vysaidūs mīstūs - Rēznē, Ludzā, Modyunē. Nu 1997 gods, kod Rēznē beja atdareita drukaune Latygolys druks, laistuve atroda sātvītu juos paspuornē. Niule laistuvē vysaidūs projektūs īvadynuoti 9 dareituoji.

Medņovys pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys "Sauliszīds" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.

Vel šūboltdīn jyutūs, it kai byutu zvārinuots skūluotuojs. Skūluotuoja orūds maņ ir vysmīļuokuo profeseja. Tanī as atgiustu navin sevi, bet ari sovu bierneibu i jauneibu. (..)

Jūrdžs beja ari korespondents pyrmajūs latgalīšu laikrokstūs „Gaisma” i „Dryva”, syuteidams dzejūļus, aforismus, stuosteņus, folklorys materialus, Nautrānu kulturys i saimisteibu dzeivis aprokstus. Jūrdža īsyutiejumus publicieja kalendarūs, juo dzejūli ītylpa pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā „Kūkle” (Rēzne, 1914) i antologejā „Latgales dziesminieki” (Reiga, 1936).

V. Lauskys irā vīns nu tūs politiku, pateicūt kurim Latvejis Vaļstiskuos volūdys lykumā īraksteita norma ap vaļsteibys garantejom latgalīšu volūdys apsardzeibai i raisteibai.

Andryvs Jūrdžs ir kai simbols latgalīšu tautai uz laiku laikim gon seikstumam, ceiņai, iztureibai i uzvarai, gon ari teiši drukuotuo vuorda napīcīšameibai, gon uperim, kas tam ir juones. Andryvs Jūrdžs ir gaismys maklātuojs. Jis īmantuojs gūdpylnu „zemnīka Prometeja” nūsaukumu. Ari Andryvam Jūrdžam veiduotajā pīminieklī attāluots jauneklis, kas augstu pacaltā rūkā nes guni.

Vuicejusēs Drycānu vydškolā, studiejuse Daugpiļs Universitetā filologeju. Darejuse Vacstrūžānu pamatškolā, Cyskodu vydsškolā, Cyskodu bārnunomā, Gaujīnis vydsškolā. Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts, Valentins Lukaševics i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdre nu 2007 gods.

Dzims Zviergzdiņa pogosta Aizpūris solā. Vuicejīs Rēznis apleiciņa Piļcinis pamatškolā, Rēznis školuotuoju instituta paraugškolā, Rēznis gimnazejā, Rēznis tautys koņservatorejā. Latvejis universitetā studiejs tīseibu. Darejs Kuļdeigys muzykys školā, Reigys porcelana taisetovā.