Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Daži mieginuojumi dramaturgejā - mistereja "Francs Trasuns"( „Francis Trasuns”) (Olūts, 1992, Nr. 8), Sv. Terezys dzeives aproksta "Kaidys dvieselis stuosts"(„Kādas dvēseles stāsts”)dramatiziejums, 1995. godā vīna nu scenareja autorem dokumentalajai filmai "Ar paļuoveibu pi žielesteibys trūņa" („Ar paļāvību pie žēlastības troņa”) par Rūmys pāvesta Juoņa Puovula II vizeiti Latvejā, filmā izmontuotais dzejūļu cykls īkļauts kruojumā "Aizlyugums"(„Aizlūgums”). 1999. godā sarakstiejuse ari libretu pyrmajai latgalīšu bārnu operai „ Muna tāvuzeme” (komponiste J. Svilpe). Dzejūļus par dzīsmu tekstim izmontuojuši R. Pauls, E. Straume, I. Arne, I. Rutmanis u. c.

Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:

Cyukys gali ar kaulenim nūskoloj, līk vardpūdā ar soltu iudini. Aizvard, nūsmeļ putys, damat suoļa, īlīk vasalu nūlaupeitu cybuli i iz mozys līsmeitis vard buļjonu. Kod gaļa kuoni meiksta, damat ozbora. Šaļti pavard, tūlaik daber sagrīztys buļbis. Iz gola damat vēļ moltus malnūs pypyrus, sokopuotus zaļumus (kropus, pīterzuoli, zaļūs cybuleišus), samaisa i nūceļ nu guņs.

Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.

Stateiba (anglīšu: construction; krīvu: строительство; latvīšu: celtniecība) — materialuos pīgatavis atzare, kuramā sataisomys cylvāku darbeibys i byušonys vītai vajadzeiguos strukturys – sātys, taiseitovys, tūrni, cyti kuormi i statnis, infrastrukturys objekti i tt.

Boliveja (spanīšu: Bolivia, kečūa: Bulivya, aimara: Wuliwya Suyu) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsti — Sukre (Sucre) i La Paz. Bolivejis 1 098 581 km² pluotā dzeivoj vaira kai 11 milijoni dzeivuotuoju, i ite 28-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.

Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).

Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī . Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā.

1951.gadā dzejniece no Vācijas izceļo uz ASV, kur viņa pavada savas mūža gaitas līdz pēdējam saules rietam 1988.gada 26. decembrim. 1951. gadā tiek arī publicēts viņas otrais dzejoļu krājums „Namīra vōrtūs”, kas ir papildināts un labots manuskripta „Dzeiveibai” variants.
Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēznis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēznis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.

1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.

Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945 godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945 godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977 i Raņču solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.

Publikacejis - suocūt nu 20 gs. 80-tūs godu beigu laidīņūs Katōļu Dzeive, Mōras Zeme, Jaunuo Dzeive, Latgolas Bolss, Daugavpils Vēstnesis, Latgales Laiks, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts i cytur.

Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.

7 garonys dūbis, kurys vērtinē stīpās 1 km garumā. Mežvydu ceļa D molā irā poša leluo dūbe – Valna pāds, juos garums 80 m, plotums 50 m, dziļums 8 m. Tuoļuok iz pūstumim cytys dūbis – Vierša līkne, Līpeņa, Ūgu pūreņš i ct.

Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).

1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);

Najaukt ar Latvejis karūgu, kurs radeits, izlītojūt senejūs latgalīšu (senejūs latgaļu) karūga vuordysku aprakstejumu Livonejis Atskonu kronikā.

Latgolā plotys kudrys atrastovys: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuona nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Cyblys i Kuorsovys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipoš muola atrastovys: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Celim stateit Latgolā lītoj dolomitu, kura pošleluos atrastovys pi Jākubmīsta. Daugovys uplejā i juos apleicīnē irā lelys smiļkšu atrastovys. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.

Pūstumu poļarrots īt caur Krīveju, Aļasku (ASV), Kanadu, Grenlaņdeju (Daneja , Suomeju, Norvegeju, Zvīdreju, i cīši mozu jiursolu pa pūstumu pusei nu Islaņdejis.
Lisine (latvīšu: Lisiņa) — upeite Modyunis nūvodā, iztak nu Liseņa azara Teiču pūrā. Upe 18 km gara, uplejis īleikums 1-2 m. Divdasmytajā godusymtā ar melioracejis dorbim iztaisnuota i padzylynuota, tān ītak Meirānu kanalā. Lisinis moluos atrūnamys aluvialiskuos nūsādys. Upmalis nūaugušys mežim, slapņom pļavom, daudzi peisu i pūru. Daļa Lisinis upmalis mežu īīt dobys nūlīgtinī „Borkovys ūzuluojs”. Nazkod upis ītaka beja Lubuons, div atškiertūs puosmūs izaglobovuse Lisinis vacupe (Vaclisine), kas beidzas pi Iudenis kanala.

1990 godā, kod cēlēs pretiveiba iz vyds Daugpiļs mīsta pošvolda i Latvejis Republikys lykumu (mīsta pošvolds jēme napīzeit tūs sasprīdumu, kuri styprynuoja Latvejis napavaļdeibu), V. Lauskys sataiseja Demokratiskūs spāku padūmi, kura Daugpilī atspaiduoja Latvejis napavaļdeibu. Kūpā ar dūmubīdrim Lauskys sataiseja Demokratiskū radeju, kura beja svareigs atsvors prosovetiskajai agitacejai. Demokratiskūs spāku padūme daudzi dasalykuse pi tuo, ka 1991 g. marta 3 d. referendumā 51,3% Daugpiļs dzeivuotuoju nūbolsuoja par Latvejis napavaļdeibu.

Rāzna — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.

Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.

Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreutzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.

Dzīvojot Latvijā, rakstniece publicējusies tikai latgaliski, trimdā rakstījusi un presē publicējusies gan latgaliski, gan latviešu literārajā valodā.

Napys līkne (anglīšu: Napa Valley) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.

Myltus sajauc ar ūlu, suoli i cukru. Nu dabuotuos meiklis, viļojūt pierstūs, taisa mozys slūksneitis i līk vyrtu pūdā ar nadaudzi iudiņa, piec dalej kluot pīna. Var likt par reizi pīnā, viņ tūlaik vajag nūtaļ maiseit. Zacerku da goldam padūd ar svīstu.

Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Malta-Solujuoni (V570), Pušs-Vīmyns-Solujuoni-Ribiniški (V577) i cyti mozuoki. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Vitolds Valeiņs (1922 – 2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;

Bazneicys varganis darynuotys 1931 godā Vaclava Bernacka Varšovys-Viļnis vargaņu fabrykā. Koņcertinstrumentam irā 27 registri i divi manuali. Jis ir vīns nu leluokajim puoļu vargaņmeistru budavuotim instrumentim Latvejā.

Daugpiļs styprūtne (seņuok Dynaburga styprūtne) — stilistiskai monumentals kara apsardzeibai paradzātu statņu komplekss Daugpilī, pa obejom pusem Daugovys upei. Klasicizma stiļa ansamblis, vaļstiskuos zeimeibys mīstustateibys i arhitekturys pīminieklis, vīneigais nu 19 godusymta bez zeimeigu puormeju izaglobuojs ituo tipa kara apcītynuojums Zīmeļu Europā. Daugpiļs styprūtne nomināta UNESCO Pasauļa puormaņtīņa objekta statusam dabuot.

Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai irā nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.

Sung Jae-gi(Koreja:성재기;成在基, pīdzims 1967 godā September 11 - nūmyrs 2013 godā July 26) - Dienvidkorejas politiks, Cilvektiesibas aktīvists un antifeminists. centralais objekts Cilvektiesibas ticeibā.

Eņdemizmys (greku: ἔνδημος- endēmos- vītejais) - pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.

Izviļoj rudzu maizis meikli, iz vyds līk sagrīztu cyukys gali ar cybulim, pypyrim i cytom garžom. Saceļ nu meiklis malenis i aizlīc. Cap ceplī.

Komunikators (anglīšu: communicator) — vuords, ar kuru pasaulī vysuleluokais mobilūs telefonu pīgatavātuojs "Nokia" apzeimoj sovus pruottelefonus.

ISO standartūs tapipoš irā vareiba raksteit kodus volūdu dialektim. Pīvadumam, en-scouse zeimoj Scouse anglīšu dialektu, kurū runoj pi Liverpuļa, a kinīšu i arabu volūdom taidus kūpāsalaistus vuordus lītoj vēļ cieškuok. Ka mes latgaļu volūdu īskaiteitumem par latvīšu volūdys dialektu, tūlaik varātu raksteit, pīvadumam, lv-ltg voi lv-lg. (Koda lv-latgalian lītuot pa ISO standartam navar: dialekta pasauka ari vajadzeiga eisa, i na garuoka kai 8 literi.). Tys zeimoj, ka dialekta kodu suokt lītuot irā parostuok; i navajag ni nu kuo atļuovis. Vys tik latgaļu volūdys apzeimuošona ar lv-xxx atmejis kodu byutu napiļneiga. Vysu pyrma, tys zeimoj zynomu etnoligvistiskū ideņtitetu, a lels daudzums latgaļu nadūmoj, ka jī runoj latvīšu volūdys dialektā. I datorlingvistikys sprīdumi labi nadora - partū ka volūdu dialekti pasaulī cieški da gola nastandartizāti; i MS Word voi cytuos programuos pareizraksteibys lobuotivi var dalikt viņ sovrūčai volūdai, a na dialektam. Kai līcynoj Māris Laureckis, kurs aizajēme ar Mandrive Linux standartizaceju, Linux'ā navar lītuot volūdys koda, kurymā ir minusa zeime (-). I taidu vītu programiešonā var byut vēļ vairuok. Ite vēļ vīns arguments preteimā latgaļu volūdys dialekta apzeimuošonai.

Batveņa aba botva, aba batviņu virīņs, aba batvini - nūmīļuots tradicionalais iedīņs Latgolā i Sielejā. Batviņu virīni var ēst i syltu, i soltu.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).

Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.

Dzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Vileks nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).

Sariedīņs (anglīšu: event; krīvu: мероприятие; latvīšu: pasākums, sarīkojums) — organizāta nūtikšona, kura salosa lelu voi mozu ļaužu grupu iz samārā nagaru laiku ar kultururysku voi socialu snāgu. Sariedīņs var byut, pīvadumam:

Ronalds Vilsons Reigans (anglīšu: Ronald Wilson Reagan; 1911—2004) beja amerikanīšu politiks i akters, vaļsteibys četrudasmytais prezidents.

Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%). Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75 leidz 110 milijonim i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku. Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.

Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).

Juoņs Ryučāns (pa eistynajam vuordam Ivars Magazeiņs; dzims 1962 g. marta 27 d. Rēznis nūvoda Vīmyna pogostā) – latgalīšu ailinīks, puorvārsuojs, publicists, ļaudyskais dareituojs. Atmūdys laikā aktivai vadynuojs latgalīšu literaruos volūdys i kulturyskuos dzeivis atdzimšonu.
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.

Kara laiku kūpā ar saimi pavoda Varakļuonūs. Aktivi sasadarboj ar rokstu kruojumu „Olūts”, publicej savus darbus avīzēs „Rēzeknes Ziņas” i „Latgolas Bolss”. 1944. godā V. Luoča izdevnīceibys reikoutajā literarūs dorbu konkursā drukys aizlīguma atceļšonys 40 godu atcerei M. Andžānis dzejis kruojums „Dzeiveibai” īgyva ūtrū gūdolgu. Nu 1944.goda dzeivojuse Vuocejā bēgļu nometnē Grēvenē, Langerfeldē. Kopā ar vīru strādājusi par skolotāju izveidotajā latviešu bēgļu nometnes skolā Oberkaselē.

Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пословица; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).

Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.

Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.

Zemgaļu golvonuos zemis - Tiervete, Upmale, Dūbele, Spuornine, Siline, Rakte, Dūbe. Stypruok nūcītynuotuos piļs - Tiervetē i Mežūtnē. Slovonuokais vodūņs Vīstarts (Vīsturs), bet 13.g.s. beiguos - Nameiss.

2003 g. īstateits Daugpiļs mīsta hokeja klubs, saškirūt hokejistus nu Daugpiļs ladsškolys i mīsta amaterkomandu, pasadarejuse Daugpiļs mīsta hokeja komanda Latgale.

Vīnu litri rudzu myltu īrauga izškeidynoj vīnā litrī iudiņa. Smolkai sagrīztu lašini sacap ar cybulim. Pa sevim izvard pupys, juos meikstys izgolda i īlīk iudiņa i īrauga maisīnī, dabuotū masu izvard i dalīk ar cybulim sacaptuo lašiņa. Padūd da goldam ar buļbem.

Kandova (latvīšu: Kandava) — napalels mīsts Kūrzemis pūstumreitūs pi Abovys. Mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā. Kandova irā Kandovys nūvoda centris. Dzeivuojamuo vīta dokumentūs jau pīraksteita 1230 godā.

Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: досуг, развлечения; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.

Leiksna jau nu XVIII gs. bejuse zeimeigs katuoļu centrys. 1749—1789 godūs ite dorbuojuos jezuiti. Pyrmuo Leiksnys bazneica stateita 1748 godā pi Līdinghauzenu-Volfu muižys, bet 1789 godā Juzefs Zibergs jū puortaiseja par kapleicu. XIX gs. 70 godu Napoleona Ordys Leiksnys tepiejumā redzīs, ka jis bejs nalels, kompakts statīņs ar oltorgolā nūšļauptu divsleipu jumtu i barokalu jumta tūrneiti augš īejis fasada trejstyuru zelmiņa.

vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).

Baļtejis jiura - Atlaņtejis okeana baseina jiura Europys pūstumreitūs. Nu vīnys pusis atškir Skaņdinavejis pussola, nu cytys - Centraluos i Reitu Europys daļa i Danejis jiursolys. Leluo Belta (16 km plots), Mozuo Belta (600 m) i Eresuna (3,5 km) jiuru šauri saškir ar Kategata jiuru šauri, a caur Kategata i Skageraka jiuru šauri - ar Pūstumu jiuru. Ar kanalim Baļtejis jiura irā saškierta ar Boltū jiuru (Boltuos i Baļtejis jiuru kanals) i ar Pūstumu jiuru (Kīļa kanals).

Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).

Dzims Varakļuonu pog. Lelūs Strodu solā. Pīrakstejs pjesys Aizdzereibys (1924), Dzeivis viļņūs (1926), taipoš religiska i filosofiska turīņa gruomotys (Sv. Augustins i sv. Akvinys Toms (1936 i ct.). Bejs latgaļu ortografejis komisejis vadeituojs, daudzi rakstejs ap latgaļu ortografeju. Gruomotys Pareizraksteibys vuordineica (1933) autors.

Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: сервал; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.

Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba irā mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks - latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd - latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.

(latgalīšu iedīni, latgaliešu ēdieni, latgaļu ēdieni, Latgolys iedīni, Latgolys recepti, Latgales ēdieni, Latgales receptes, Latgales nacionālais ēdiens)

Dzymuse Īlyukstē. Beiguse Daugpiļs pedagogiskū institutu (niule Daugpiļs universitets) viesturis i latvīšu volūdys specialitetā (1959). Dabuojuse viesturis zineibu doktorys cylys.

Bolvi — mīsts pūstumu Latgolā, Bolvu nūvoda centrys. Mīsts irā Bolvu i Pārkuņu azara malē, obejus azarus saškir Bolupe, autoceļu P35 i P47 krystā. Atostums da Rēzeknei - 80 km, da Reigai - 219 km. Mīsta centrā irā pīminieklis Latgolys partizanu pulka karaveirim, tautys pasaukā "Stanislavs".
nūviertej vītejūs pošvoldu i juridiskūs i fiziskūs personu padūtūs projektu dasacejumus, kab dabuotu vaļstiskuo atspaida regionalajai raisteibai, i dūd sovu pīzynumu ap jim;

Dzims Daugpilī 1957 g. apreļa 29 d., beidzs Daugpiļs 1 vydsškolu, Daugpiļs universiteta Fizikys i matematikys fakuļtetu. Piec universiteta Ukrainā beja profesionals volejbolists SSRS vysuaugstajā ligā. 1986 godā grīzēs da Daugpiļs, beja Daugpiļs 1 vydsškolys direktora vītinīks.

Pyrmais "Katuoļu Dzeivis" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā. Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors. Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.

Pošaugstuo viersyune Sielejis augstainē — Egļukolns (220,0 m augšuok jiuru leidzīņa). Taipoš skaisti vierīni acim pasaruoda nu Skrudalīnis kolna (201 m a. j. leidz.) i nu Ryču azara (dziļums 38 m) apleicīnis.

Snāgs (anglīšu: objective, goal, aim; krīvu: цель; latvīšu: mērķis) — personys voi organizacejis grybamais zynoma dorba golapunkts aba tys rezultats, kuruo grybams dasnēgt, garuoku laiku dorūt vīnu konkretu darbeibu voi daudzeju darbeibu vērtini (pīv., projekta snāgs, organizacejis darbeibys snāgs, personys snāgs dabuot loba dorba, izsprīst problemu, nūskrīt iz Antarktidu).

1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);

Prionailurus viverrinus (Bennett, 1833) (anglīšu: fishing cat; krīvu: кот-рыболов; latvīšu: zvejniekkaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus viverrinus dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.

Tādēļ, līdzīgi tautas poēzijai, M.Andžāne mīl cēlu, izkristalizētu patiesību, mīl dedzīgu sirsnību. Šīs īpašības viņa smeļ no tautas dvēseles un dzejas līdzekļus– no vienkāršās apkārtnes.

Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6). Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.
A. Rancānis poezejai soveigs dvēseliskums. Jamā Biblejis reminisceņceju izlītuojums kolpoj dvēseliskajom vierteibom - mīleibai, saprasmei, ciļveiceigumam, patriotismam, ticeibai - izsaceit. Vysim A. Rancānes aiļu lasejumim karaktereigs seviškys smolkums. Vydumyskuma i laika kategorejis apzeimejūši elementi dzeivuļūs dora kai dvēselis spīgeļs, jutūņu atspeidīņs.

Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: предыстория; доисторическая эпоха; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.

Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здание; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.

Dzeivinīki (latiņu: Animalia, Metazoa) irā lela daudzišyunu organizmu grupa, kura reagej iz apleicejū apleici, puordzeivuojūt nu cytim organizmim. Dzeivinīku biologiskuo vysaideiba irā lela (ap 2 milijoni škiru), tok škira ratai irā vīndabeiga vysā paplateibys apgabalī. Cieški jei sasadola zamškiruos.

Lītne (latvīšu: viela; krīvu: материал; anglīšu: stuff) — informacejis kūpums, kurū var izlītuot kai pamatu snādzūtīs dvēseliskai svareiga rezultata (guodojūt, vuicūtīs, skaitūt i leidz.).

Sīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune - Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram - nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.

Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Izlaids dvēseliska turīņa gruomotys. Puorvierss nu greku originala Jaunū Īstuodejumu (I daļa: Svātī Roksti. Jaunais Īstuodejums. jezus Krystus Evaņgelejs i Apostolu dorbi, 1933; II daļa: Apostolu viestulis i Apokalipse, 1937).

Latgalīšu ābece (lementars) (Viereibys - materials irā lels, skenēts PDF fails. Lobuok tū izglobuot kai failu nakai skaiteit puorsavieriejā.)

Muokuļkolns izslivs deļ skaistuo i tuoleimuo vierīņa nu juo viersyunis, deļ iz juo bejušuos Voļkenberga piļs i deļ pīstuošku, kuri sīnās ar kolnu. Turistu nūmīļuota vīta. Iz kolna apsaveramys Voļkenberga piļskrytys - izaglobuojuši piļs sorgmyura fragmenti i aizgrauduotys zamzemys īmys. Nu kolna viersyunis acim pasaruoda vierīņs iz Rāznys azara.

iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
Metropolitan Rapid Transit vai MRT ir ātrā tranzīta sistēma, kas apkalpo Bangkoka Metropolitan Region Taizeme. 2004. gada sākumā tika atvērta otrā Bangkokas sabiedriskā transporta sistēma, bet zilā līnija starp Hua Lamphong un Bang Sue] [MRT Purple Line] [MRT Purple Line tika atvērts 2016. gada augustā. MRT vada Bangkok Expressway un Metro Public Company Limited (BEM) saskaņā ar koncesiju, ko piešķīrusi [Taizemes masu ātrā tranzīta iestāde] (turpmāk tekstā - "MRTA") Kopā ar BTS Skytrain un Suvarnabhumi lidostas dzelzceļa līnijas lidostu dzelzceļa līnijas MRT ir daļa no Bangkokas dzelzceļa transporta pārvadājumi Bangkokā dzelzceļa transporta infrastruktūrā.

Ciļviece sasadola rasēs, tautuos aba etnosūs, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (verīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.

Liters "Y" alfabetā īt iz reizis aiz burta "I", leidzeigi kai lītaunīku volūdys alfabetā. Literu Ō i ō navīgli dabuot nu standarta latvīšu klaviaturys; HTMLa i Vikipedejis dokumentūs var raksteit jūs Unikoda numerus itai:

Sātparāds (anglīšu: housekeeping, household; krīvu: быт, домашний обиход; latvīšu: sadzīve, mājas rūpes) — ar saimi i sātu sasītuo kasdīnys daļa.

Livonejis ordyna magistris — Livonejis ordyna viersinīks (1237 - 1563 g.), kuru vusycieškuok ībolsuoja iz vysa myuža i apstyprynuoja Teutonu ordyna lelmagistris.

1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds. 1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.

Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA "Katoļu Dzeive". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo - tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.

Dzeivi interesādamīs par tūpūšu aviaciju, Jezups Baško īsastuoj un 1912 godā beidz karviersinīku gaiskugnīceibas školu, bet 1913 godā – Gatčinas aviacijis školu. Pyrmā pasauļa karā jis kai skraidnīks pīsadols kuovēs pret vuocīšim nu pyrmajuom kara dīnom.

Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba — poša zeimeiguo Pīterburga latgaļu organizaceja, XX gs. suokuos vadynuojuse latgaļu tautyskū i kulturyskū atdzimšonu.

Rudzātu pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti - Rudzātu vydsškola i Rudzātu specialuo iņternatpamatškola. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydšskolys ustobys.

Komponiejs vērtini skondorbu, tymā vydā i latgalīšu himnu Skaidruo volūda (ar Annys Rancānis vuordim. Garus godus vadejs Reigys latgaļīšu bīdreibys koru.

Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.

Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.

Angola (Portugāļu: Angola) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Luanda. Angolys 1 246 700 km² pluotā dzeivoj vaira kai 25 milijoni dzeivuotuoju, i ite 23-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Pravoslaveibys viesture Jākubmīstā īsasuoce 16 godusymtā, kod nu Krīvejis pa Daugovu ceļuoja daudzi silejnīku. Niulejuo pravoslavu kleštora apleicīnē nu 1670 da 1675 goda pastateja pyrmū kūka Svātuo Gora cierkvi i sūpluok taipat kleštoru. Apleik cierkvys teritorejai pastateja bīzu myurini sīnu ar saujamlūkom, kas izglobuota da myuslaikim. Piec guņsnelaimem tymā pošā vītā 1887 godā pastateja myurini cierkvu Bizantejis stiļā – krystveida cierkvi ar pīcim kupolim i supluok asūšu zvanineicu. Cierkva irā slavanuo Jakobštatis Vysusvātuokuos Dīvadzymdynuotuojis ikona, deļtuo niule itei vitā irā Latvejis zeimeibys pravoslavu svātceļuojuma golasnāgs. Niule otkon dora veirīšu Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors. Tī dzeivoj 10 ticeibys veiri, kuri dūd paleigu Jākubmīsta tryuceigajim i bezdarbnīkim, poši struodoj goldnīceibā i sovā saimisteibā. Dora biblioteka, svātdinis škola, dvēseliskais seminars ticeibys vuiceibys školuotuojim i virīņa vyrtuve. Cierkvā dora i krīvu, i latvīšu pravoslavu parapeja. Sevkura mieneša pyrmejuo svātdinē – dīvakolpuošona latvyskai.

Rokstu olūtūs pīmynāti ari 4 leluokī lībīšu apdzeivuotī nūvodi - Daugova, Turaida, Metsepole, Idumeja. Stypruok nūcītynuotuos piļs ir Lelvuordē i Aizkrauklē, svareigs tierdzeibys centrs - Daugmale (Daugovys kreisajā krostā 22 km iz augšu nu Reigys). Slovonuokī vodūni Ako (piļs Solyspilī voi tūreizejā Muorteņsolā) i Kaupo (piļs Turaidā).

Teatris maņ īpatikās jau nu pusaudža godim. Kod suoku uzastuotīs pamatskūlys sareikuojumūs, bet vysā nūpītneibā suoku tam pīsavērstīs skūluotuoju institutā, kur beja īvasta obligatuo teatra muokslys studeja kai muoceibu prīkšmets. Pirmūs divus godus muocejūs pi vacuos patosa skūlys aktīra V. Segleņa, kurš tanī laikā beja ari Latgalys Teatra režisors Rēzeknē. (..) Bez šytom studejom as tiku ari muocejīs teatra kursūs Reigā gon pi Zaltmota, kurš koriģēje munu dikceju; gon pi E. Feldmaņa, kurš iz Latgalys Teatra direktora liugumu gatavuoja mani režisora amatam Latgalys Teatrī. Šitajā pošā nūliukā as apmeklieju ari slavenū muokslinīku Čehova i Gromova reikuotū teatra seminaru Reigā Latvejys konservatorejā, kur muocejūs cīneit Staņislavska skūlu Moskovā, ar dziļu nūpītneibu analizēt dramatiskūs dorbus i ījustīs lūmuos. (..)

Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Sīnuojis nūvodā dzeivoj 3 655 dzeivuotuoju (2011 gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys. 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki). Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.

Botsvana (anglīšu volūda: Botswana - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Gaborone. Puolejis 581 730 km² pluotā dzeivoj vaira kai 1.8 milijoni dzeivuotuoju, i ite 47-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Oroju zeme: Abece-losomgromota / tulkoja un porstrodoja nu krīvu abecem «Наша нива — наша сила» un «Наша сила — советы» V. Daškeviča un [A.] Eisuļs. — Moskova, 1926 (kūpā ar A. Eisuli)

Cierkvys zvonu paduovonuojs Cars Nikolajs II i tys kolpoj vēļ šudiņ. Ūtrūs pasauļa vaidūs vuocīši gribiejuši nūskryvēt zvonu, tok vītejī staroveri jū nu vuocīšim atpierkuši, atdūdūt vysus sovus puškus i naudu.

Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu. Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.

Mudovys zamaine (latvīšu: Veļikajas zemiene, Mudavas zemiene) — reļjefa īleikums, apjamūšs Latgolys pošu reitu daļu i Krīvejis Pliskovys apgabaļa dīnavydvokoru daļu, t. i., Mudovys upis (krīvu: Великая, latvīšu: Veļikaja, Mudava) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Mudovys zamaine īīt Vileks, Baļtinovys, Cyblys, Ludzys i Sīnuojis nūvodu teritorejuos. Zamainis dīnavydvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.

2009.gada 8. septembrī latgaliešu dzejniecei Marijai Andžānei apritētu 100. dzimšanas diena. Dzejnieces simtgades atcerei tika veltīta 2. starptautiskā latgalistikas konference, kā arī Sovvaļnīka debijas disks "Supluok".

Leopardus geoffroyi (d'Orbigny & Gervais, 1844) (anglīšu: Geoffroy's cat, krīvu: дикий кот Жоффруа, latvīšu: Žofruā kaķis) irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus geoffroyi dzeivoj Dynavid Amerikā.

Viesturiskai lelums Škeļtiņu pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Izvolta pogostā. 1945 godā Izvolta pogostā īstateja Škeļtiņu solys padūmi. 1950 godā Škeļtiņu solai daškiera Peipeņu solu, a 1945 godā i Staškeviču solu. 1960 godā Škeļtiņu solys kolkoza "Vīneiba" teritoreju daškiera Veiguļu solai, a kolkoza "Ceiņa" teritoreju Izvolta solai 1961 godā. 1968 godā daškir i Gruoveru solys Mičuryna kolkoza teritoreju. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.

Benedikts Zazerskis (1867–1917) — sakstagalīts, Krimys gubernators nu 1912 da 1917 godam, ir dabuojis generala pakuopi. Uzturiejs sakarus ar dzymtū pusi i rakstejs Vitebskys, Krimys i latgaļu gazetom. Bāgdams nu boļševiku, 1917 goda zīmys mienesa 19 dīnā Benedikts Zazerskis kūpā ar saimi – sīvu (nu Dagdys pusis) un trejim bārnim – nūsleics Malnajā jiurā.
Pavalis industreja (anglīšu: entertainment industry; krīvu: индустрия развлечений; latvīšu: izklaides industrija) — biznesa atzare (ar daudzi zamatzaru), kuramā ļaudim par nūstateitu moksu pasūlomi pavalis sariedīni.

Viesturiskai Malnovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā Kuorsovys pogostā īstateja Buozovys solys padūmi. 1954 godā Buozovys solai daškiera likvidātū Nesteru solu, 1965 godā Kuorsovys solys sovetu saimisteibys "Malta" teritoreju, a 1975 godā vēļ pa daļai nu Kuorsovys solys teritoreju. 1975 godā Buozovys solu puorsauce kai Malnovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.

1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.

Domopolis pogosts īstateits ap 1840 godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925 godā pasaukts par Bieržu pogostu (baļtiskai: Bērzpils pagasts). 1935 godā Jaunlatgolys apleiciņa Bieržu pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds. Nu jū 98,5% beja latvīšu. 1945 godā pogostā īstateja Benislovys, Bieržu, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Sovetu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bieržu pogostu. 1951 godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954 godā likvidātū Golvoru solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.

radeit stypru i īteceigu regionalū strukturu, kura var pīstuovēt Latgolys regionu i pījimt regiona leidzīņa sasprīdumus ap Latgolai svareigim vaicuojumim;

Dinaburg FC aba Dinaburg — Daugpiļs futbola klubs, UEFA kausa, Intertoto kausa, Baļtejis kausa, Latvejis kausa, Latvejis Viersligys sasaveicīņu dalinīks.

Latgali aba latgalīši – baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Raksteitūs olūtūs (kai Let'gola) pīmynāti jau XI godusymtā. Viesturiskai aizjēme plotuokys teritorejis i aiz šudinejūs Latgolys rūbežu (Drysys, Sebeža, Pītuolovys, Modyunis, Olyuksnys, Guļbinis, Cāsu, Valkys, Īlyukstis, Jākubmīsta apleicīnēs), kuramuos niule lelā mārā asimilāti. Pīsadaleja vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys atsarasšonā. Viesturē tradicionalai saukti par latgalim aba latvīšim (izškireibā nu kūrzemnīku i zemgalīšu, kurūs da XVII gs. par latvīšim nasauce).
Škaunys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka, feļceru punkts i katuoļu bazņeica.

Sātparāds (anglīšu: housekeeping, household, everyday routine; krīvu: быт, домашний обиход; latvīšu: sadzīve, mājas rūpes) — kasdīnys daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys i cytaida kasdīneiguo personiskuo komforta.

Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.

Latgolys karūgs aba latgaļu karūgs, aba latgalīšu karūgs (baļtīšu: Latgales karogs, latgaliešu karogs, latgaļu karogs, anglīšu: Latgalian flag, flag of Latgola, flag of Latgalians, krīvu: латгальский флаг, флаг Латгалии, флаг латгальцев) — nu 16 godusymta zynomuo Latgolys gerba (bolts grifs iz sorkona fona) myuslaiceigs izpiļdejums iz Latvejis vaļstiskuo karūga samārā izlykalātu latgalīšim soveiguos tymsai zyluos i boltuos kruosys streipu fona.

SK «Blāzma» irā Latvejis futbola klubs nu Rēznis. Da 2007 gods jei beja pazeistama ar pasauku BSK «Dižvanagi». Komanda Viersligā debiteja 2006 godā, partū ka aizagreigā sezonā «Dižvanagi» īveice 1 ligā. Nu suoku «Dižvanagi» beja bārnu futbola komanda, tok, jaunīšim izaugūt, kliva par saaugušū komandu. Sovā pyrmajā sezonā Viersligā «Dižvanagi» naīveice nivīnā kaitā, palyka 8 vītā i atsagrīze 1 ligā. 2008 godā, pasaplatūt Viersligas komandu skaitam, «Blāzma» atsagrīze Viersligā.

Rakstejs dzeivuļus, stuoškus, pjesys, baladis, fabulys. Radē golvonī motivi - tāvaine i mīleiba. Poezejis lasejums Lynu zīdi (1943, ūtrais laidīņs 1993), stuošku lasejums Austrys zemē ("Ausmas zemē", 1944). Daudzi poezejis drukavuots rakstīņu lasejumā Olūts, latgaļu periodikā.

Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.

Neofelis diardi (G. Cuvier, 1823) (anglīšu: Bornean clouded leopard, krīvu: борнейский дымчатый леопард) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Neofelis diardi dzeivoj Borneo i Sumotras jurossolas.

Šveicareja (vuocīšu: Schweizerische Eidgenossenschaft; praņcīšu: Confédération suisse; italīšu: Confederazione Svizzera; retoromanīšu: Confederaziun svizra) — vaļsteiba Europā.

Sovetu laikā cīts nu drūsuma īstotu saksteišonu, bejs damīgts cieški meit dzeivisvītys i sagvuordus. Sovetu laikā, da Latvejis napavaļdeibys atjanunynuošonys (1988), ailis paslapyn syutejs iz Vuoceju, tī juos izdrukavuotys gruomotuos.

Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Rakstejs periodikā ap latgaļu literarū volūdu, latgalīšu literaturu. Sastatejs latgaļu vuordineicu (cikom kas jei rūkrokstā), pīrakstejs pīminiejumu i apguodu gruomotu Myuža dīnys, myuža dūmys (1995).

Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.

Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.

Septeni pasauļa breinumi — pošys izslyvušuokuos antikuo pasauļa statnis, kuru sarokstu sataiseja Aņtipatris nu Sidona II godusymtā pyrma Krystus. Vāluok, plotūtīs oikumenai i raistūtīs pasauļa pazeišonai, saroksts na reizi paplatynuots, apjamūt taipoš i dobys breinumus. Tok tradiceigais aņtikuo pasauļa breinumu saroksts irā itaids:

Gryuslis — tradicionals latgaļu iedīņs nu sagryustu buļbu, zierņu, pupu i kanepu. Kurūs nakurūs Latgolys apvydūs ar vuordu gryuslis apzeimoj buļbu meicekni.

Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.

Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Pamudrynuojumu aktivuok raksteit dzeivuļus davuši vosorys kursi latgalīšu volūdys i kulturys školuotuojim Vosoruošona. Div reizis Līgai Rundānei daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs Boņuks: 2008 godā – nominacejā Vysulobuokuos ailis i 2010 godā – nominacejā Gods Školuotuojs.

Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.

20 godusymta suokuos Sanktpeterburgā dzeivuoja ap 10 tyukstūšom latgaļu, pa lelumam darbinīki, studenti, škoļnīki. Golvonī jū laseišonuos centri beja sv. Katrinys i sv. Stanislava bazneicys i školys pi jūs. Nu vuiceituokūs latgaļu atsaroda aktivisti, kuri saprota vajadzeibu vadynuot latgaliskuos kulturys raisteibu, partū cēlēs vajadzeiba organizēt bīdreibu.