Hindäperi Riike Ütisüs (HRÜ) (vinne keelen Содружество Независимых Государств) om riike ütisüs, kohe kuulussõq osaq riigiq, miä umal aol olliq Nõvvokogo Liido liidovabariigiq. Ütisüste ei kuuluq Balti riigiq ja Gruusia. Türkmenistan om HRÜ-ga assotsieerit riik ja Ukraina ei piäq hinnäst HRÜ liikmõs.

Kumõki kiräkiil om peri 19. aastagasaast. Aoluulidsõlt oll' tarvitusõl araabia kiri. Ladinatähistüline kiräkiil luudi 1928. aastagal. 1938. aastagast pruugitas keele kirotamisõs kirillidsapõh'alist tähistüt.

Lenini esä oll' kalmõkk, kel võidsõ ollaq ka tśuvassi juuri, imäpoolinõ vanaesä Blanki Israel oll' juudi rahvusõst ja vanaimä Grosshopfi Anna oll' roodsi-śaksa hõimost.

Aoluulisõlt jagonõs saar neläs provindsis: Connacht, Leinster, Munster ja Ulster. Nuuq jagonõseq 32 krahvkunnas. 26 krahvkunda jääseq Iiri Vabariigi alaq ja 6 krahvkunda (kõik Ulsterin) ommaq Põh'a-Iirimaal.

Sarvõ Jaan (Jaan Sarv, 1877-1954) oll' matõmaatik. Tä tüüt' suurõmba jao umast elost Tarto ülikooli oppõjou amõtin. Avald' opiraamatit ja populaartiidüsliidsi kirätöid. Uurõ geomeetriä ja arvokunsti alossit. Põh'and' vahelsusruumõ geomeetriä.

Muskliq ommaq vereväq nätäq, selle et näist arvamada hulk peenikeisi suuni läbi käü, miä verd täüs. Musklidõ otsan ommaq hinteq, miä näid üte ehk katõ luu külge kinnitäs. Ega muskli sisse lääväq ka peenikeseq niidiq aiust ja sälgroodso säsüst; n'ooq niidiq ehk närviq andvaq musklidõlõ liigutamisõ joudu, nii et nimäq, kui inemine taht, hindä kokko tõmbasõq ja lühembäs saavaq. Tuu läbi piät luu, kink külen muskli ots om, kuigi viisi hindä liigutama. Kõik ihojagodõ liikmise sünnüseq musklidõ kokkotõmbamisõ ja lühendämise läbi. Kui üts närv tõbõ läbi jovvõtumas jääs ehk kui tedä ärq lõigatas, sõs kaotasõq ka kõik muskliq, miä timä läbi saivaq liigutõdus, uma liikmise jovvu ärq ja saavaq hälvätüs.

Treffneri Hugo (Hugo Hermann Fürctegott Treffner, 1845-1912) oll' kooli- ja rahvusligu liikmisõ tegeläne. Tä asot' Tarton poiglatsi erägümnaasiumi, midä tundas Hugo Treffneri gümnaasiumi nime all, ja oll' tuu juhataja uma elo lõponi. Oll' heränemisaol mitmidõ rahvusligõ seltse liigõq, Jakobsoni poolõhoitja. Umal aol oll' tä Tarto liinan üts värvikamb miis. Rahvusligu meele peräst kutsuti tedä Eesti Hugos.

Siddhārtha Gautama (traditsioonilidsõ dateeringu perrä 563–483 i.m.a.) oll' budismi alostaja Buddha Šākjamuni nimi inne virgumist. Timäst kõnõldaski sagõhõhe ku Gautama Buddhast vai Šākjamunist.

Keelesaar om suurõmba keeleala seen ollõv muukeeline ala. Näütüses om seto keele muudu lõunõeesti keele murrõt kõnõld Kraasna keelesaarõl Vinnemaa Pihkva oblastin ni võro keele muudu kiilt kõnõld Lutsi ja Leivu keelesaarõl Lätin.

MTÜ Wikimedia Eesti om eesti- ja võrokeelidse Vikipeediä ni eestikeelidse Vikisõnaraamadu, Vikiopiraamatidõ, Vikitekste ja Vikitsitaatõ arõngu tugõmisõ ni näide tutvustamisõga tegelejä mittetullosaamisütisüs.

Mõnikõrd om maausos kutsut ka tõisi rahvidõ luudususkõ. Eesti maausolisõq soovitasõq noidõ kotsilõ parõmb pruukiq nimitüisi "umausk", "luudususk" vai "põlisusk".

Jüvä, Sullõv 2005: Võro keele astmõvaeldusõst. – Karl Pajusalu & Jan Rahman (toim.) Piirikultuuriq ja -keeleq lk 103–112. Võro Instituudi toimõndusõq 17.