Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Beidzs Rēznis 5 vydsškolu (1986), Daugpiļs Universitetu (bakalaura grads 1993, magistra grads 1996). Nu 1993 gods dora Daugpiļs Universitetā par vuiceituoju. 2008 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju Latgalīšu 20 godusymta proza Latgolys literariskajā pluotā. Niule Daugpiļs Universiteta docents, vuica literaturu.

Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.

Leopardus pardalis (Linnaeus, 1758) (anglīšu: ocelot; krīvu: оцелот; latvīšu: ocelots) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus pardalis dzeivoj Central i Dīnavydu Amerikā.

Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: равнина, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).

Mežūtne — Lelupis kreisajā krostā - bejušuos Upmalis (zemgaļu feodaluo valsteņa) centrs. Piļskolns apdzeivuots 9.-14.gs. Vacuokī arheologiskī atrodumi līcynoj par nazkodejim tierdzeibys sakarim ar slavim. Mežūtnis tagadejā pilī (1797.—1813.) — selekcejys i izmieginuojumu staceja cukra batvinu i sātuos zuolis audziešonā.

Osotys piliskolns — senejs latgaļu piliskolns Krystapiļs nūvoda Kūku pogostā, sūpluok nazkodejuos Osotys muižys vītys, 4 km augš Jākubmīsta. Pasaceļ Daugovys lobajā molā, morenu augstainis golā. Nazkodejuos latgaļu zemis Osotys administrativais centris. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 10 m.

politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., "zaļūs" kusteiba, "zaļuos" partejis i leidz).

Parostai puorzvols sasadora nu aluviskūs nūsādu, izalikalej škārs upis vogai i pasataisa valis formys: ar lāvu pīslaiti, pagrīztu preteimā straumei, ci ar stuovonu pīslaiti, pagrīztu pa straumei.

Škārsteiklys aba Iņternets (Internet) — ir vysu saiminīkdatoru (t.i. serveru, kam ir saiminīkvuords Hostname) i pi tūs davīnuotū datoru kūpa, kas sovā vydā lītoj TCP/IP. TCP/IP ir iz pakešu puorsyuteišonys (Packet switching) dybynuots Škārsteikla Protokols (Internet Protocol).

Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža. 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930 godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945 godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954 godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964 godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968 godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtiņu solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.

Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.

Akmiņs atrūnams, nu Ludzys - Bukmuižys ceļa iz vyds Brodaižu i Viertulovys grīžūt pa kairai, tuoļuok braucūt pa Rundānu tecīņam i meklejūt Bykakmiņa apmāram 200 m iz pūstumreitim nu pyrmuos sātys ceļa kairajā pusē, volgonā, kryumuotā līknē, ryuča molā.

Polacka zamaine (boltkrīvu: Полацкая нізіна) — reļjefa īleikums, apjamūšs napalelu teritoreju Latgolys pošūs dīnavydreitūs i (pa lelumam) Boltkrīvejis Vicebska apgabaļa pūstumvokoru daļu, t. i., Daugovys (boltkrīvu: Дзвiна, Заходняя Дзвiна) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Polacka zamaine īīt Kruoslovys nūvoda teritorejā. Zamainis pūstumvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.

Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim. Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.

Pīters Miglinīks (1850 — 1883) — tautys varūņs i ceineituojs par sovu ļaužu tīseibom. Dzims dryumajā drukys aizlīguma i socialuos nataisneibys laikā, 1850. goda 13. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu draudzis Miglinīkūs. Kristeibā jam dūti treis vuordi – Pīters, Andrivs, Meikuls. Bez Pītera Andrivam i Agatai Miglinīkim beja vel treis bārni: Anna ir devuse Latgolai pašaizlīdzeigū jaunatnis i visys tautys audzynuotuoju, sabīdriskū darbinīku Fraņci Kempu. P. Miglinīka bruoļs Andrivs ir aukliejs puorogri myrušū sabīdriskū darbinīku Boļeslavu i taipat puorogri myužeibā aizguojušū talanteigū jaunatnis audzynuotuoju prīsteri Dr. theol. Juoni Miglinīku.

Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.

Aiļu volūda cīšuok latvyska kai latgaliska, koč aizraksteita lītojūt latgaļu ortografeju. Poetika i ritmika dzeiveiga, šaļtim skaiški kaitaveiga.
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.

Vytrūps (latiņu: Truncus, anglīšu: torso, trunk, latvīšu: rumpis, krīvu: туловище) — cylvāka voi dzeivinīka auguma vydyskuo (nu biologejis redzīņa) daļa, kuramā naīīt golva, koklys, lūcekli i (dzeivīnīku gadīnī) aste.

Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.

Jūrdža volūda ir tautas lītuota volūda Nautrānu izlūksnē, ītvarta pūļu ortografejā, kaida tod pastuovēja lyugšonu gruomotūs. Juo volūda ir teira, bez pījaukumim i krūpļainom formom. Andryva Jūrdža volūda ir konsekventa, styngri izturāti latgalīšu volūdas principi. Juo raksteiba ir vairuok fonetiska nakai morfologiska.

Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.

Raudonā vāvere aba vāvere (anglīšu: Red squirrel; latvīšu: Rudā vāvere) pīder vāveru saimei (Sciuridae). Raudonā vāvere dzeivoj Europā i Azejā.

[3] - resurss ap dzeivajom volūdom Latvejā. Ethnologue redakceja tī var dalikt vysa kuo jauna. Tūs ISO/DIS 639/3 kodus var daškiert vysom volūdom, kurys ir Ethnologue'ā. Vīgli pasavērt, ka latgaļu volūdys tī vēļ navā. Ethnologue'ā dūts nazcik kritereju, kab volūda byutu izškierta nu cytu [4]: kab 2 volūdys/varianti skaiteitūs kai 2 volūdys, vajadzeiga sovvideiga nasaprūtameiba ci izškireigs etnolingvistiskais ideņtitets. Vajadzeigs tiemiejums, kurymā tys vaicuojums izsprīsts tai voi cytaiž.
Gubaiņs (latvīšu: Gubiščes ezers, Gubainis, krīvu: Губище) — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, sūpluok Jaunstatis i Kimejis mīstadaļu. Sasadora nu diveju storu: vokoru storys pluots 14,0 ha, pošleluo dzilīne 2 m; reitu storys pluots 4,5 ha, pošleluo dzilīne 1 m. Obejis storys saškir kanals. Gubaiņa vokoru daļā div azarsolys, kuru kūpeigais pluots 3,8 ha. Dybyns dyuņojs, molys lāvys. Azarmalē ītaiseits nazcik myudu.

Pa cytam recepta variantam, stuļčuks irā vyrtys i atsaldātys, škēlem sagrīztys buļbis, kurys sagryuž ar dukuri i samaisa ar lynsāklu oleju i svīžu cybuļu gabalenim.

Kanepīns - kanepu pīns, latgaļu tradicionalais dzierīņs. Nazkurymūs apvydūs kanepīnu taiseja soldonu, a cytur jū gatavēja nasoldonu i maiseja ar gūvs pīnu i kuopustim.

Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.

Ola irā 1 km iz DV nu Rasnupļu solys, Zušupeitis lobuos molys pīslaitē pret Opinku piliskolnu. Koordinatys: N 56°42'19,8" E 27°22'00,4". Preteimā upis molā – Opinku piliskolns.

Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.

Luksemburga (luksemburg.: Groussherzogtum Lëtzebuerg; praņcīšu: Grand-Duché de Luxembourg; vuocīšu: Großherzogtum Luxemburg) — vaļsteiba Europā.

Kanepu sāklys sakolta (var apgrudynuot) i baļgeitē sastokoj (saštokoj), aplej ar iudini i satryn ar lizeiku. Dalīk cybuļu i suoļa. Dabuotū masu līk iz maizis, a voi ād kūpā ar buļbem.

Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.

Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.

Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".

1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.

Ņukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).

Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:

Leopardus tigrinus (Schreber, 1775) (anglīšu: oncilla; krīvu: онцилла; latvīšu: tīģerkaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus tigrinus dzeivoj Dynavid Amerikā.

E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis školā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams škoļnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu "Ha-Shahar" žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.

Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.

Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.

pastyprinoj cyta darbeibys vuorda nūzeimi, ruoda, ka destruktiva darbeiba nūvasta da gola (saleidzynoj latvīšu 'salauzt' i 'salauzt nahuj' ar vuocu 'brechen' i 'verbrechen'); Var atbraukt dzeds nu Kanadys i nūsaut nahuj jū par itū (V.Lukaševičs, Kuozynda)

Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.

Pīvadumi: cylvāka veice iz dobu, laitiešonys veice iz uodu, zuoļu veice, saulis spaitu vieleiguo veice, apleicis trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, Radioaktivuo spaitīņa vuodeiguo veice.

Dzymdynuotuoji: tāvs – Ontons Zvīdris, muote – Genovefa Zvīdre. Auguse i vuicejusēs Nautrānu pogostā. Beiguse Nautrānu vydsškolu (1988), studiejuse Rēznis Augstškolā, jū beiguse 1996 godā ar bakalaura gradu filologejā. Nu 2007 gods da 2010 godam studiejuse Reigys Stradiņa universitetā, dabuojuse magistra grada veseleibys davērē pa dramys terapeuta (vīna nu muokslys terapejis atzaru) specialitetam. Dzeivoj Kuorsovā, dora Kuorsovys vydsškolā par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju. Div bārni: Laurs i Beāte.

Zambeja (anglīšu: Republic of Zambia) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Lusaka. Zambejis 752 618 km² pluotā dzeivoj vaira kai 12 milijoni dzeivuotuoju, i ite 39-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Namibeja (anglīšu i vuocīšu: Namibia, afrikandu: Namibië) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Windhoek. Namibejis 825 418 km² pluotā dzeivoj vaira kai 2 milijoni dzeivuotuoju, i ite 34-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

XIX godusymta beiguos apbraukaliejs lelu Latgolys daļu - Daugpiļs, Rēznis i Ludzys apleiciņus, aizrakstejs daudzejis latgaļu tautysdzīsmis, duorzeņus i tradicejis. Juos izlaids gruomotā Materiali Vitebska gubernejis latvīšu patautys etnografejai ("Материалы для этнографии латышского племени Витебской губернии", 1890).

Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.

Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā . Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.

Datorlingvistika – zineibys vydatzare, aizajamūša ar dabeigūs volūdu modeliešonu. Juos praktiskī golasnāgi – mašiņpuorviersšona, pareizraksteibys i gramatikys klaidgivi, runys siņteze i atpazeišona, automatizāta tekstu korpusu lingvistiskuo apdare, taipoš informacejis izdabuošona nu tekstu i juos apkūpuošona.

Sielejis augstaine (latvīšu: Augšzemes augstiene) — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydu daļā i Sielejā, Daugpiļs, Īlyukstis, Jākubmīsta, Akneišys i Vīseitys (cik nacik Kruoslovys nūvoda) teritorejuos.
Juoņs Cybuļskis par vacū tāvu soka: „Dīnā — zemnīks, naktī — rakstnīks”. Lelā puorpyulē, naktī raksteidams, suokumā pi skola gaismenis, piečuok jau pi petrolejis lampys, Andryvs Jūrdžs sabeidza sovu ocu gaismi. Ar lobū aci jis vēļ nadaudz varieja redziet, bet dāla Izidora bārni, kaitejūt ar gumejis bumbeņu, najauši īsyta tik stypri pa lobū aci, ka vacais tāvs zaudieja redzi. Tai nu 1918. goda Andryvs Jūrdžs kliva pavysam oklys.

Latvejis vaļsteibys oficialuos institucejis vys ignorej latgaļu volūdys statusa (i kūpā ar jū – latgaļu ideņtiteta pīzeišonys i izglobuošonys) vaicuojumu. Tys radejs „nūbūrtuo skrytuļa” efektu: vaļsteibys pasivumu latgaļu vaicuojumā pošeigai izlītoj tī politiskī spāki, kurī ceikstīs par krīvu volūdys lītuojuma i Krīvejis politiskuo īspaida palelynuošonu Latvejā. Itaidu prokrīvyskūs spāku darbeibu otkon Latvejis vaļsteibys pīstuovi (volūdu politikys formātuoji) nūruoda kai attaisnuojumu sovam pasivumam i vys tuoļuok nasper nikaidu byutysku sūļu, kab latgaļu diskriminiešona beigtūs. Tuo rezultatā jau vaira kai 20 godu Latvejis Republika apmīdz Latgolys pamatdzeivuotuoju – latgaļu – vysāciļvieciskuos tīseibys iz vareibu vuiceit sovim bārnim sovu volūdu vaļsteibys apmoksuotā školā i dabuot nu vaļsteibys informacejis sovā volūdā.

- Mēs bijām kā zāle, ko nomin,/bet celsimies spārnos kā putni,/ticība būs mūsu spārni, rokstat dzejūļu cykla "Ar paļuoveibu pi žielesteibys trūņa"("Ar paļāvību pie žēlastības troņa") nūslāgumā, kas velteits Rūmys pāvesta Juoņa Puovula II vizeitei Latvejā 1993. godā. Kam tycot myusu dīnuos? Latvejis pyrmuos breivvaļsts laika politikis, goreidznīks i vaļstsveirs Fraņcs Trasuns saceja tai: es tycu Dīvam i tautai. Es jam pīsavīnojūs. Tagad ir izškireigs breids, gluži kai tod, kod beja vaidi, pieckora godi - voi tauta izdzeivuos? Izdzeivuoja tod, izdzeivuos ari tān.

Cierkva pastateita iz akmiņu pundamenta nalelā uzkaļneņā azara malē. Kūka kuorms apsists ar goldskalim, nūkruosuots spūdri zylā kruosā. Nikaida leluoka remonta dīvanomā navā bejs nu pastateišonys dīnys.

Jezus Krystus aba Jezus nu Nazaretys (pīdzims 7-2 godā pyrma Krystus, nūmyrs 26-36 godā) - centralais objekts kristeigajuo ticeibā, kur lelums kristeigū bazneicu jū pīlyudz kai Dīva dālu.

Ar olūtvapnu sacementāta kvartara žvyra blučs, zam kura pasadarejuse lāva ola. Pyrma 1991 godā padareituos teireišonys zam 4 m plotuo i 1,5 m augstuo konglomeratu bluča redzējuos apmāram 25 cm augsta sproga. Ola volgona, pavasar net pylduos ar iudini. Grīsti i sīnys ar izcylom i sprogom. 5 – 6 cm gari stalaktiti.

Metatoneja — pošskaņu puormeja vuorda saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).

Rēznis gerbs irā Rēznis mīsta simbols. 2000 gods pavasara mienesī Rēznis dūma pījama sasprīdumu ap mīsta simbolikys apstyprynuošonu. Deputati nūbolsuoja ap Rēznis gerba variantu, kas beja pījimts Latvejis pyrmuos breivuos vaļsteibys laikā.

Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.

Marijas Andžānes stāsti galvenokārt ir veltīti jaunatnei. Tie ir gaiša ideālisma apgaroti, kur vienmēr uzvar labais vai arī labais saņem lasītāju simpātijas. Stāsti ir nelieli, tajos pavīd liriskas noskaņas un tēlojumi.

Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku.

Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.

Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.

Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa". Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots. Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.

Latgaliski rokstūšī i runojūšī latgali sevi parostai īskaita par atseviškys, sovpateigys kulturys pīstuovim i saprūt sovys volūdys izškireibu nu vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys. Tok deļ viesturisku i politisku īmešļu latgaļu kai baltu etniskuos grupys statuss Latvejis Republikā vysod bejs oficialai nanūsaceits.
Pīgatave (anglīšu: production, manufacture, manufacturing; latvīšu: ražošana; krīvu: производство) — saimestisku lobumu voi prīškmatu radeišona (parostai — lelim daudzumim), kab apmīreitu ļaužu vajadzeibys.

Iudiņtvere (anglīšu: body of water; krīvu: водоём; latvīšu: ūdenstilpe) — nūtalejs voi laiceigs iudiņa pīsalasejums dobyskūs voi muoksleigūs zemisviersa īleikumūs, kurymā iudiņs stuovūšs voi ar napalelu nūteciejumu. Iudiņtveris irā azari, iudiņturis, muorki, jiurys, okeani.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Mežuore".

Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):

Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, skaļbi, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Vokoru daļa cīši kruši aizaug, net da 75%. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys. Azarmalē ītaiseits mīsta myuds i laivu nūstuošana.

Pīvadumi: darbeibys atmeja, transporta atmeja, runys atmeja, daslāguma atmeja, guoduošonys atmeja, atsacejuma syuteišonys atmeja, augļu atmejis, pasaruodeit vysaiduios atmejuos, izalaseit cytu darbeibys atmeju.

1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").

Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ее" i "Ёё". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:

Dyžan svareigs V. Daškevičys īlicīņs latgalīšu vuiceibā. Ap 1933 – 1934 godu Krīvejā jau beja 79 latgaļu pamatškolys i 6 zemnīku jaunīšu školys, taipoš Ačinskā dareja latgalīšu pedagogiskais tehnikums (īstateits 1931 godā), i pi juo – školuotuoju kursi. Ap 1934 godu vysuos latgalīšu školuos 1 – 2 klasē vuiceibys nūtyka viņ pa latgaliskam. V. Daškevičys pīraksteituos i sastateituos gruomotys, vuiceibu programys i metodiskūs nūruodejumus SSRS vuiceibys tautys komisariats beja apstyprynuojs par oficialai izlītojamim Krīvejis latgaļu školuos. Taipoš zeimeigi V. Daškevičys dorbi, kurymūs sprīsti latgalīšu raksteibys vaicuojumi. Juos pīzynumi latgalīšu literaruos volūdys standartizacejis tecīnī aktuali pa šai dīnai.

Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Sataiseišonys parāds: Smolkai samoltus voi gleizdynuotus zierņu myltus pa mozam ber vardūšā iudinī i nūtaļ maisa, cikom sabīzēs. Tūlaik lej bļūdōs voi škeivūs i atsaļdej, sagrīž škēlem i ād, aplejūt ar lynsāklu oleju. Škēlis gona styngrys, juos var pajimt rūkā. Stuļki var ēst i syltu, i soltu.

1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.

Mikaels fon der Borhs, zininīks, kolekcionars i literats, beja Varakļuonu muižys sovinīks. Sovim dālim jis atstuoja puormaņtīņus - vīnam Varakļuonu muižu, ūtram Borkovys, a trešam Juzefam fon der Borham Mariņdzis muižu. Mariņdzis grafs apsaženieja lelciļteigu damu Emu Holinsku, Aleksandra Puškina radineicu. 19 godu symta pilij stateibā izlītuoti i vītejī sorkonī cegli, i nu Suomejis atvasts granits. Piļs pudameņte stateita šulim nu Teiču pūra Buorboļu pussolys ūzulim. Pilī izaglobuojuši senejī cepli i pa doļai interjera apskaiste. Pilij vyds doļā bejs vierīņtūrneits aba beļveders, tok Ūtruo pasauļa vaidu godūs sagrauduots i vaira naatjaunynuots. Deļ Latvejis zemis reformys pili puorjieme nu grafim i nu 1924 gods pilī dora škola.

1935.godā Rēznis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji. 1945.godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu cīma padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēznis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu cīma kolhoza "Ļeņina ceļš" teritoreju, 1956. godā - likvidātūs Marguču i Dubuļu cīmus, 1965.godā kolhoza "30 лет октября" teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys cīmam, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu cīma teritorejas. 1990.godā cīmu reorganizāja par pogostu. 2009.godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēznis nūvodā.

N. Rancāns daudzi dasalics pi latgaļu vuiceibys raisteibys: bejs atdarejs kūpdzeivi Pīterpilī jaunīšim nu Latgolys (1901–1906), organiziejs kursus i lekcejis, pats rakstejs i puorvierss vuceibu gruomotys školu jauneibai, i vadynojs cytus tū dareit, Preiļūs bejs īriedejs školānim vuiceibu bišu dravu i augļu suodu, materialiskai atspaiduojs pītryuceigūs škoļnīkus, paliedziejs voduot bārnus da školys.

Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks (pa eistyn. vuordam: Eugeņs Ruška, 1921 — 2003) — latgalīšu ailinīks, publicists, grafiks, komponists, latgalīšu himnys autors.

Kuprovys Svātuo Ignaceja nu Lojolys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Bolvu nūvoda Veiksnys pogosta Vackuprovys solā, 2,3 km nu Kuprovys pogosta padūmis. Kuprovys bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis.

Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.
Vuicejīs Maltys vydsškolā, beidzs Latvejis Universiteta Uorzemis volūdu fakuļtetu (1985), Ventspiļs augstškolā dabuojs puorvārsuoja specialiteta. Darejs laikrokstā Daugavpils Vēstnesis, laikroksta Diena Daugpiļs birojā, Daugpiļs mīsta pošvoldā. Dorbuojīs žurnalā Jaunuo dzeive, laikrokstā Latgolas Bolss. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris nu 2006 gods. Div dāli (dveini).

1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.

Škeļtiņu parapejā 35 godus darejs Tāvs Vasiiļs Nazarevskais. Jis ar sovu asketizmu i lelu padīveibu īdvāsmuojs na tik pravoslavu, a i staroveru i katuoļu ļauds. Jis nūmyrs 1909 gods jaunagods mieneša 6 dīnā (19 dīnā pa myuslaikim) pa iudiņa svieteišonai cierkvā dīvakolpuošonys drēbuos, sūpluok nazcik pravoslavu i staroveru ļaudim. Taida padīveiga nuove ļauds cīši īdvāsmuojuse. Tāvs Vasiļs paglobuots tīpat cierkvā.

1902 gods novembrī bazneicnīka Nikodema Rancāna dzeivūklī nūtyka bīdreibys īstateišonys saīsme. Jamā pīsadaleja Dvēseliskuo seminara docents Fraņcs Trasuns, studenti Fraņcs Kemps, Jezups Kangars, Fraņcs Logins i bazneicnīks Kazimers Skrynda. Jī apstyprynuoja F. Trasuna sagatavātūs statutus i dasarunuoja, ka jaunajai bīdreibai dūs vuordu Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba, kam Krīvejis davēris īstoti nadūtu atļuovis bīdreibai, kurys statutūs byutu paradzāti nacionali voi ļaudyski snāgi.

Viesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

Rēzne, Rēznis upe (latv.: Rēzekne) — upeite Latgolys vydyskajā daļā, Rēznis nūvodā. Iztak nu Rāznys, izavej par Rēznis mīstu i ītak Lubuonā. Taipoš tak par Kaunatys, Čornuos, Greiškānu pogostim, taisa Audreņu i Ūzulmuižys pogostu rūbežu, Kaņtinīku i Sakstygola pogostu rūbežu, tak par Rykovys pogostu i vysa golā taisa Gaigalovys i Nagļu pogostu rūbežu.

Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i puors vītejuos zeimeibys celi. Turku pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā).

Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).
Beidzs Puotorovys 7-gadeigū školu, Ludzys solsaimesteibys tehnikumu, Latvejis vaļstiskuo universiteta (niule – Latvejis universitets) Viesturis i filologejis fakuļtetu. Darejs laikroksta Literatūra un Māksla redakcejā, Zineibu akademejis Volūdys i literaturys institutā. Myuža pādejū laikavydu puorlaids Daugpilī. Darejs par Daugpiļs teatra literaruos dalis vedieju, Rakstinīku savīneibys Daugpiļs atdalis sekretaru. Organiziejs Ludzys literarū savīneibu. Laids progresivū latgalīšu žurnalu Jaunuo Dzeive. Bejs Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris (nu 1979 g.), latgalīšu literatu savīneibys Dveiņuva bīdris. 2009 godā Osvaldam Kravaļam daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs Boņuks 2008 nominacejā Par īlicīni latgalīšu literaturys raisteibā.

Školuotuojis gaitys M. Andžāne uzsuok 1931. goda rudenī Bukmuižis (myusu dīnuos Ezernīku) pogosta Porečjis pamatškolā (myusu dīnuos Bierzeņu pogosta Upmalys pamatškola).

Atdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.

Brīžucīma pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos. Pošu leluos solys - Gryušļova (pogosta centrys), Augstasyls, Aussola, Bielini, Brieksīne, Cierpīne, Čilipīne, Dambergi, Pyušļova, Ploskīne, Stabļova, Štykunova, .

Piec cytim datim, saskaitūt kūpā saglobuotuos gruomotys, fragmentus i kuodreiz kur to nūruodeituos gruomotys, saīt 34 siejumi: 8 gruomotys ar dzejūlim i prozys dorbim, 5 gruomotys ar prozu, 3 kalendari, 1 sokomvuordu i aforismu kruojums, 12 gruomotys ar religiskim tekstim (dzīšmis, lyugsnys, uzrunys, stuosteni), 1 nanūskaidrojamu tulkuojumu siejums, 2 ziniska i praktiska satura eksemplari (vuordneica, uorstnīceibys i saimisteibys padūmi), 2 nazynoma satura gruomotys.

Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.

Līpys pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Līpā. Pogostā dora biblioteka i tautys noms, Līpys pamatškola, pyrmškolys īstate "Saulīte", buoreņtīsa, Eduarda Veidenbauma memorialais muzejs "Kalāči".

2008 gods sīna mieneša 14 dīnā Latgolys vokoru doļā - Leivuona i Krystapiļs nūvodā - graudova vārputvīsyuls . Tys iznycynova lelu doļu Mariņdzis muižys suoda, izguozdams vaira kai 150 godus vacus kūkus ar vysom saknem.

Leopardus wiedii (Schinz, 1821) (anglīšu: margay; krīvu: марги; latvīšu: plankumainais kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus wiedii dzeivoj Dynavid Amerikā.
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza "Molodaja gvardija" teritoreju, 1964 godā Mātrainis solys sovetu saimisteibys "Mežuore" teritoreju, a 1973 godā daļu Kūku solys. 1977 godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.

Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.

Struoduodams par pogosta „magazejas klēts” vadeituoju, jis tyka napatīsi apvainūts labeibys zagšonā i 8 mienešus (piec cytim datim — 6 mienešus.) pavadejs cītumā. Bet dzeivisprīcu Andryvs nazaudieja (atainuots juo dzejūlī „Žarāna brīsme”)

Sarja (latvīšu: Sarjanka, boltkrīvu: Сар’янка) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu. Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).

Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.

Ombumuižys pogosts aba Ambeļu pogosts — pošvolds, administrativuo teritoreja Daugpiļs nūvoda pūstumreitūs. Pogosta centrys — Ombumuiža (Ambeli).

IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.

Kruoslova irā mīsts Latvejā pi Daugovys, catūrtais (ka naskaita Jākubmīsta, trešais) pa lelumam mīsts Latgolā i Kruoslovys nūvoda administrativais centrys. Daļa mīsta (Prīdaine) irā Sielejā.

Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).

Ē. Jēkabsona i V. Ščerbinska gruomota Latgalīšu politiki i politiskuos partejis napavaļdeigajā Latvejā ("Latgaliešu politiķi un politiskās partijas neatkarīgajā Latvijā"). Reiga, 2006.

Akmiņs atsaguļs iz Seimaņu kolna, ~0,5 km iz D nu Seimaņu solys. Juo leluo daļa īgrymuse zemē. Akmiņs naregularys formys, cīši saškailuojs, gryudons.

Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.

Alfabets irā latgaļu vuordim aizraksteit vajadzeigūs simbolu kūpa aba repertuars. Alfabets nūstota i simbolu saksteibu aba parādu, kurū var lītuot latgaļu vuordu alfabetiskam saparādam (vuordineicuos, telefonu sarokstūs i tt).

Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.

kūpādareidama ar pošvoldim i vaļstiskūs instituceju teritoriskajim īstotim Latgolā, sastota planaveibys regiona raisteibys programu i teritorejis planavīni, puordrūsynoj jūs sadareibu ar nacionalū planavīni, nacionalū raisteibys planu i nacionalajom ci atzaru raisteibys programom, taipoš jūs īdzeyvnuošonys rādu;

Sasauksme (anglīšu: handshaking; krīvu: подтверждение связи; latvīšu: rokspiešana) — process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar Control Bus.

Pamatplīkšni - viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis - Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5 - 35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.

Osvalds Kravaļs (dzims 1942 g. apreļa 27 d. Pyldys pogosta Puotorovā – mirs Daugpilī 2008 g. juņa 30 d.) – latgalīšu ailinīks, literaturys kritiks. Sagvuordi Ontunejs Rīkstāns, Ašvolds Dveiņuvs. Vadynuojs latgaliskai rokstūšūs literatu audzis atsarasšonu piec 1988 gods, darejs ītaku Oskara Seiksta, Valeņtina Lukaševiča, Juoņa Ryučāna i ct. myuslaiceigūs latgalīšu autoru dailradei.

Ekvadors (spanīšu: Ecuador) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kīito (Quito). Ekvadora 272 046 km² pluotā dzeivoj vaira kai 15 milijoni dzeivuotuoju, i ite 75-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: сенсорный экран; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.

Vuocejis Federativuos Republikys himnys nu 1952 gods irā "Vuocīšu dzīsmis" (Austrejis himnam pīraksteituo J. Haidna muzyka, A. H. Hofmaņa fon Falerslebena vuordi) 3 vārsna. Veimara Republikys himnys beja vysa dzīsme, Trešuo reiha himnys — pyrmuo vārsna. VDR himnys beja dzīsme "Auferstanden aus Ruinen", kurys vuordi beja damāruoti i Haidna muzykai.

Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.

Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.

Reitulatvejis zamaine sasadora nu nazkodejuos laduoju vogys. Zemisvierss ite pa lelumam lāvs, iz Daugovys i Lubuona pusi laižās lāva pīslaite. Tī, kur jei teik vysā guliniska, pasadarejs lels pūru i peisu apvyds ar Teiču, Lelū, Kņovu i. ct. pūrim.

Aļņu saime (latiņu: Cervidae) sador nu 53 škirām. Zināmuokās škirys irā brīds, pūstumaļņs, meža koza. Aļņu soveiga pīzeime irā rogi, kuri aug tik tāvaiņīm, atskaitūt pūstumaļņus i iudiņsaļņus. Rogi kas gods tīk nūsvīsti, i kas gods ataug nu jauna.

Dagda — mīsts dīnavydreitu Latgolā, Dagdys nūvoda centrys. Atsarūn Latgolys augstainis reitu pīkaļnē, pi Dagdys azara i Narūtys upeitys, 26 km pūstumreitūs nu Kruoslovys, 267 km nu Reigys. Pluots – 3 km², dzeivuotuoju bīzeiba – 899 dzeiv/km².

Upis garums 116 km, baseins 2066 kv. km. Viersupei i vydsupei soveiga trapeciska upleja ar nazcik napalelom iudiņturem i patmaļmuorkim. Zamupe pi Lubuona apstateita dambom, ite datak daudzi iudiņa. Rēznis upē laižami vydā iudini nu Nagļu zyvsaimesteibys muorku, zamyn jūs pa kanalu Rēznē ītak iudiņs nu Maltys upis.

Statne (anglīšu: building, construction object; krīvu: постройка; latvīšu: celtne) — stateibys objekts ci stateibys rezultats, parostai taids, kurs pasaceļ augšuok zemis viersa – kuorms, taiseitova, tūrņs, tylts i leidz.