Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Žmuonis daržūs ė laukūs augėn vairiū rūšiu batvėnius, ale tonkiausē: svėklius (rauduonus baruokus), pašarėnius ronkolius, sokrėnius ronkolius.

Nu prīšistuorėnė čiesa Prancūzėjė bova prekības, mėgracėju ė isiveržėmū šakėnė. Ketorės pagrėndėnės Euruopas etnėnės gropės - pruokeltā, keltā (galā ė bretuonā), luotīnā ė germanā (frankā, borgundā, vikingā, vestguotā) maišies tarposavie. Vuo nu XIX o. prasidiejė nauja mėgrantu banga, daugiausē anėi bova italā, ispanā, belgā, puortugalā, lėnkā, armienā, tēpuogė žīdā iš Rītū Euruopas.

2011 m. vėsoutėnė Lietovuos sorašīma čieso 2169 prietelē deklarava žemaitiu tautībė, žemaitiu tautībė deklaravėns īr tēpuogė vėins 2011-2015 m. Lietovas savivaldībiu tarības nariū.

Dėdliuojė dalės Velsa – kalnouta. Aukštiausė vėita – Snowdon vėršūnė (1 085 m vėrš jūras līgė). Glavnos miests ė regiuona suostėnė – Kardifs, esontės pėitėnie Velsa dali.

Wiesbaden miests pėitū Vuokītėjuo, pri Reina opės. 279 tūkst gīventuoju (2011 m.). Hessena žemės suostėnė. Uns īr ontrasis palē dėdloma Hessena miests pu Frankforta.

Laumė īr laukū dėivė, vėinėšū dūšiu gluobiejė Senuobės baltu vieruo. Ana bovos dongaus dūšė bat paskum nubluokšta i Žeme. Laumė bova dongaus ė žemės dėivė. Dėdliuojė Laumė (laumiu laumė Vaiva) bova Perkūna sožadietinė. Bat ana mīliejė kėta. Ta sožėnuojis Perkūns nubluoškė ana in žeme.

Taisa makaruonīnė ėš tuokiū pluonū, tonkē ėlgū makaruonu, katrūs šauk vermėšielēs. Verd makaruonīnė mēsuos, grību aba daržuoviu rasalė, katramė da gal būtė bolbiu, marku, grību, mēsuos šmuotu. Da būn ė pėiniška makaruonīnė, katra verd vakarīnē sūdītam pėina ė ondenė mėšalė. Ka makaruonā ondenie spierē tėlžt, ta makaruonīnė laikītė ėlgā nie gerā, ba ana palėik tuokio motėnio.

Apskaita īr imuonės, bėndruovės ė t.t. ūkiniu reiškiniū ė vīkstontiu pruocesu ė faktu ožrašīms kiekėnēs matās pėrmėnės apskaituos dokamėntūs.

Etnuograpėjė tepuogi īr vėins ėš kuokībėniu etnoluogėjės metuodu, kumet tīrinietuos praleid tam tėkra čiesa vėinuos kultūras atstuovu gretuo ėr apraša anū vėsoumene kap stebietuos bei dalīvis.

Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 27.979°S 120.563°E. Miestalės īr ož 982 km i šiaurės rītū šmuota nū Vakarū Australėjės suostėnės Pertha.

Žėrnėku stombrē tēvi, laipontīs, basivėniuojontīs. Lapā aug grotėm, ėšruod padabnē plonksnā, toria galė ūsioka. Žėidā padabnē popu, tėktās dėdlesni, vairiū spalvū (balti, mielėni, geltuoni, vėjuoletėnē), ba smuoka. Nuokėn tēvas brondis, katrūs būn nadėdlės, joudas kap pėpėrā sieklas.

Miroslav Klose (Miroslavs Kluozė, gėmė 1978 metās bėrželė 9 dėina Opuolie) - lėnkū pagėmėma vokītiū futbolėninks. Vėins geriausiu daba žaidontiu Euruopas futbolėninku.

Svieta kuonkuorencėngoma pranešėms (onglėškā: Global Competitiveness Report, GCR) - kuožnās metās patėikams Svieta akuonuomėne fuoroma pranešėms. Pėrmuojė lėika patēts 1979 metās. 2009-2010 metū pranešėmė ėšgoldīta ėnfuormacėjė aple 133 svieta valstės.

Daukšē (lietovėškā (b.k.): Daukšiai) - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē. Šalep kaima īr Daukšiū aerodruoms.
Mūsā īr nuognē maži grībā, katrėi esont driegmē ė ožtektėnā šėlomuos padeng vairiausius uorganėnius pavėršius: douna, vaisius, sūri, truobuos sėinas ė kt. Daugėnasė mikroskuopėnėm spuorom, katros skland uorė. Mūsā esont ugadnuom sālīguom galė plistė nuognē grētā ė sogadėntė jiedi, rūbus, truobesius ė kt.

Vėdas īr senuovės Indėjės švėntė̄jė tekstā, katrėi bova skėrtė apieravuojėma apeiguom. Vedas palėik sodarītas ėš gėismiū, paskėrtū dievams. Tėi tekstā īr atneštė arėju, katrėi īsiveržė Indėjuon, mėslėjama ka anėi bova sokortė prīš 2,5-3 tūkstontius metu.

Levs Trockis (tėkruojė pavardie Bronštein Leiba, 1879-1940, Лев Давидович Бронштейн) - Rosėjės revoliucijuonierios, 1905-1907 metū revoliucėjės dalīvis. 1917 m. Spalė revoliucėjės vėins vaduovu. Revoliucėjės "eksport" šalėninks.

1524 metās pėrmuojė lėika pamėnavuots Šiauliū kāp miesta vards Žėgėmonta Senuoje raštė, katrou Šiauliū valstios pardouts valdītė Vėlniaus vīskupou Juonou.

N. Sarkozy gėmė 1955 m. vėngra imigranta Pala Sarkozy ė Graikėjės žīdės Andree Mallah šėimuo. N. Sarkozy vėdorėnie muokīkluo muokies vėdotėnėškā, vuo gereusē anam sekies prancūzu kalba. Vākīstie būsėmasis prezėdėnts daug spuortava ė lėgė pat šiuol tonkē biegiuo, važėnie dvėratio ė juodėnie.

P. Giannakis žaid' ižaidiejė pozicėjuo. Krepšėninks sava karjiera pradiejė „Ionikos Nikaias“, vieliau žaid' Saluonikū Aris, Atienū Panionios ė Atienū Panathinaikos komanduosė.

Veršė̄na ī mēsa, katra palėik paskerdus jauna veršieli aba telīčė. Nug jautė̄nas skėras, ka ī minkštesnė ė gardesnė. Veršė̄nā skerda daugomuo veršalius a ne telīčės, ba tėi nadous pėina.

Interesu vaidmou žmuonium gīveneme īt baisē didlis. XVIII o. prancūzu švėitiejē (K. A. Helvecėjus, P. A. Holbaks, D. Didro) žmuoniūm interesus laikė duoruovės pagrindu. „Fizėnė vėsata paklūst jodiejėma diesnēm, vuo duoruovėnis sviets vėinuodā pavaldos interesu diesnēm“ (K. A. Helvecėjus).

Čilė remas naudīngu ėškasenu kasėmo ė anū eksporto. Čilė svietė pėrmaun palē vare kasėma. 15% žmuoniū dėrb žemės ūkie. Glabniausė žemės ūkē pruodoktā īr uobuolē, kriaušės, cėbolės, avėžas, šparagā, popeles. Žūvīnėnkīstė ė mėškū ūkis īr glabnas akuonuomėkas šakas. Šalės ėkspuortoun dėdlė šmuota žovėis.

Mindaugas Žukauskas (Mindaugs Žukauskos. gėme 1975 metās rogpjūtė 24 dėina Šeuliūs) - Lietuvuos krepšėninks, rinktėnės kapėtuons. Žaid Italėjuo.

Pondielīs (lietovėškā (b.k.): Pandėlys) - miests Ruokėške rajuonė, 26 km i vakarūs nu Ruokėške. Senionėjes cėntros, stuov Švč. Mergeles Marėjes Varda bažninčė (pastatīta 1801 m.), īr gėmėnazėjė, lėguonėnė, krepšėne miegiejā žaid „Pondele" komanduo.

Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.
Ieglis aba kadagīs (luotīnėškā: Juniperus communis) ī nedėdlis, lėgė 12 m aukštoma, kėparisėniu šėimuos spėglioutis medis aba krūms, ruduos spalvuos, pluona ėr išėlgā īpleišiejosė žėivė. Spīglē būn 10-15 mm ėlgoma, tomsē žali so balta ėšėlgėnė drūžė vėršotinie posie. Ougas tor pu tris sieklas. Subrėndosės anuos būn joudā melsvuos spalvuos, aple 6-9 mm skersmenėis. Senās čiesās Žemaitėjuo ieglis liuob būtė garbėnams kāp švėnts medis.

Šuoru kalba (Шор тили šor tili, Тадар тили tadar tili) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo žmuonės, katrie gīven Kemerova srītie, Rosėjuo. Kalba labā soslaba XX o. Daba na vėsė etnėnē šuorā rokounas šuoru kalba. Svietė īr aple 9 800 žmuoniū, katrie rokounas šuoru kalba.

Šeimīna īr suocēlėnis jongėnīs, svarbiausė vėsoumenės sodietėnė dalis. Šėima sodara terposavi gėmėnīstės rīšēs sojongtė žmuonis: tievā, vākā, senelē.

Franklin D. Roosevelt (pėlns vards Franklin Delano Roosevelt, 1882 m. sausė 30 d. – m. 1945 m. balondė 12 d.) - nū 1933 lėgė 1945 metu JAV prezidėnts. Ons bova 32 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Budas muokslos pruopagoun žmuogaus tuobuliejėma ė muoka, ka žmuogus pats kor sava lėkėma. Budėstėnis mėslėjėms neprėpažīst vėina prietelė garbėnėma - žmuogaus ar Dieva. Budėzma esmie - tikiejėms, ka atbustė ar nušvėstė, gal bet katras žmuogus, katras vis besikartounontiu isėkūnėjėmo (Samsara) tekmie vaduovausas Budas pavīzdio ėrgė muokėmo ė remsas sava asmeniniem pastonguom. Budėstu tėkslos - atbustė patiam ė padietė ėšsėgelbietė ėš skausmingu atgėmėmu visīms kitīms padarams; galotėnis atbodėma (nušvėtėma) tėkslos - nėrvana.

Loisos Armstrongos (pėlns vards Louis Daniel Armstrong (1901 m. rogpjūtė 4 – 1971 m. lėipas 6 d.), pravardė Satchmo, bova Amerėkas džiaza trėmėtėninks ė dainėninks. Ans tēp ėšgarsiejė, ka kai kor svietė patapa cielo džiaza sėmbuolio.

Oulėnē kalnā – kalnā vakarėnie Šiaurės Amerėkas dalī, besėtēsontīs nu Brėtu Kuolombėjės šiaurėnės dalėis iki Naujuosės Meksėkas. Kalnū ėlgoms - daugiau kāp 4800 km. Aukštliausės taškos - Elberta kalns.

Rodakė, rodova, rauda (aukštaitėškā: žiežulė, luotīnėškā: Scardinius erythrophthalmus, onglėškā: Rudd, vuokīškā: Rotfeder) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (Cyprinidae) šeimā.

Mauo Dzedons (kėnėškā 毛澤東 = {{{2}}}, 1893 m. groudė 26 d. – 1976 m. siejės 9 d.) - Kėnėjės puolėtėnis veikies, Kėnėjės revuoliocėjės līderis ė Kėnėjės LR ikūries, vėina žėnuomiausiu XX o. Kėnėjės asmenībiu.

Naktpėitė ī nuognē vielībs jiedis, katros liuob būtė jiedams tėktās par dėdliāsės metu talkas, īpatingā dėrbint lėnus (par lėnamoši, lėnamīni, lėnabrokti) ė kolant.

Gėrėninkā (lietovėškā (b.k.): Girininkai) - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Ruoku seniūnėjuo. Miestalie īr Gėrėninkū pagreėndėnė muokīkla, muole karjers, gamtas pamėkls - Mėlžėnkapiū pošės.

Miestalės mėnavuonams 1365 m. krīžioutiu keliu aprašėmūs. Tās metās tenās bova pėlis ė miests, i ton pėli atvažioudava Vītauts. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 388 žmuonis.

Svieta sotvierėma gīsmie, katra pu tėkra vadėnas Nasadīja sūkta (sanskrėtėškā नासदीय सूक्तम = nāsadīya sūktam), īr Rigvėdas 129-uojė gīsmie ėš 10-uojė tekėnė. Tuo dainie aprokounams svieta sotvierėms vagol senuobės arėju puovīza.
Jūrin klėmat formoun vīraujončes pernašas iš Atlonta ė Brėtū salas gaubūnti Šiaures Atlonta šėltuoji sruovė. Vėdotėnė metėnė temepratūra - 8 - 11 laipsniū. Žėimas šėltas, driegnas. Pot gūsingė viejā, vuo tėrštas mėglas īr vėsus metus.

Žeidokā būn maži, rausvi ėr ėšaug ont kuoteliu. Praded žīdietė gegožė pabonguo. Rogpjūtė pabonguo spangoulės jėm noukintė tuokės tomsē rauduonas ougas. Anas tink jiedėmou ė žalės, ė sausintas aba vėrtas. Spangouliu ded i kėsielio, kuompuota, pīragus, bondielius, ougīnės.

Vītauts Landsbergis (Vytautas Landsbergis, gėmė 1932 spalė 18) īr lietoviu puolitėks, vėsuomenės veikies, mena, mozėkas ė koltūras istuorėks.

Turkmienu kalba (turkm. türkmençe (tukmenče) aba türkmen dili) – tiorku kalbū gropės kalba. Torkmienėstana valstībėnė kalba. Torkmienėstanė ana rokounas 3 430 000 žmuoniu ė da lėkosiam Svietė ana rokounas 5 500 000 žmuoniu.

1991 - nakti ėš sausė 12 ī 13 Tarību Sājonguos desantininkā ožėmė Vilnious televėzėjės bokšta, Radėjė ė televėzėjės komiteta pastata. Tarību Sājonguos desantininkā nožodė 14, sožeidė aple 1000 žmoniu.

Elėzėjė Laukā (pranc. Champs-Élysées) īr prestėženė ulyčė Prancūzėjės suostėnie Parīžiō. Ėlgoms – 1915 m, platoms – 71 m. Anuo stuovi vėina Parīžė ižimībiu Triomfa arka, nu katruos lėgė Santarvės aikšties kuožnās metās vīkst Prancūzėjės liousoma dienuos parads.

1974 m. N. Sarkozy istuojė i UDR partėjė, vuo 1976 m. perejė i Ž. Širaka sukorta RPR partėjė. Būdams 28 m. N. Sarkozy tapa baisē tortinga Parīžiaus priemeste Neji pri Senas mero. 1993 m. Nicolas ėšgarsiejė, kumet pats asmenėškā ved derības su vėsa vākū daržele gropė ikaitās pajiemosio vīro. Tās patēs metās N. Sarkozy palėka biodžeta mėnėstro.

Saluotis, kėtap saluota, saluotā, saluotė (luotīnėškā: Lactuca sativa) ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.

Pu Ontruosės svieta vainuos prasidiejė ganietėnā dėdlė imigracėjė ėš Tretiuojė svieta šaliū, īpatingā daug prieteliu atvīka ėš bovosiu Prancūzėjės koluonėju. Vėsas tuos imigracėju bangas padėrba Prancūzėjė etnėškā vėina ėš ivairiausiū Euruopas šaliū. Nepaisont tuo, vės dar gajos Prancūzėjės, kāp galu valstībės, stereuotėps. Pažīmietėna ė tas, ka imigrantā iš kėtū Euruopas valstībiū greitiau integrounas i valstībės ekonuomini, koltūrini ė suocēlėni gīvenėma nekāp Tretiuojė svieta šaliū atvīkielē.

Žėrgū Ganīklas (lietovėškā (b.k.): Žirgų Ganyklos) - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.

Futbolėninks karjiera pradiejė miestele komanduo „Blaubach-Diedelkopf“, palėka "FC Kaiserslautern" mėgiejū komandas nario, vuo pu metū jau žaide "FC Kaiserslautern' profesionalū kuomanduo.

Īr dėdlis gausoms vėsuokiu erkiu. Vėinas īr nuognē mizernas, neapveizėmas ė gīven patalūs, skūruo, kėtas gīven ont augalu ėr anūs jied. Bat patės žėnuomiausės īr krauji solpontės erkės. Anas gīven ont žuoliū ė lauk, ka galietu prī kon tās prėsėkabintė. Tumet norepliuo ont minkštuos skūras vėituos ė praded solptė krauji. Kāp solp tāp nuognē ėšsėpūt, pasėdėrb daugom sīkiu dėdlesnės kāp bova. Erkės parneš kvaraba – Laima lėga, erkėni encefalėta.
Ontras omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 200 m. pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 101 m. pr. Kr. metu groudė 31 dėina.

Algirdas Pečiulis (g. 1956 m. groudė 1 d.) - Lietovuos puolėtėks, 2003-2007 m., 2011-2015 m. Plongės savėvaldībės tarības narīs. LiCS narīs.

Kūjienā - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Kūjienā īr ož maždaug 2 km i šiaurėis rītos nu Šventībrastē suodas. Anuo gīven 17 žmuoniū.

Nalaga’at (hebraju kalbuo rėikš lėistėis) īr napelna sėikontė uorganėzacėjė, ėkorta 2002 m., katra uorganėziuna aklū ė kortiū žmuoniū tētra vaidėnėmos. Uorganėzacėjės tėkslos īr platīntė infuormacėjė aple žmuonis gīvenontius so nagalė. Uorganėzacėjė īr Senuobės Džafas oustamiestie.

Vītenis (gėmė ~1260, mėrė [palē legendas – notrenkts žaiba] 1315 aba 1316 m.), Lietovuos dėdlīsės konėgākštis (nū ~1295 lėgė 1315 aba 1316 m.), Botvīda sūnus.

Międzyrzec Podlaski - miests pėitrītiū Lėnkėjuo, tarp Biała Podlaska ė Lioblėna, pri Krzna opės. Rajuona cėntras, katros priklausa Lioblėna vaivadėjē. 17.100 prietelē (2014 metūs).

Lėgas gīda vaistās (vaistažuolėm, ontpėlās, kemėnēs vaistās ėš aptiekas, ožkalbiejėmās, gīvenėma būda pamainīmo). Nug sena atēn tuokis vierėjėms, ka lėgas rondas kap Dieva koruonė ož griekus aba kap vėsuokiu biesu prīkėbėms, tūdie gīdont lėga svarbē ī ne tėktās gertė vaistus, bet ė so anās sakītė ožkalbiejėmus, ka lėgas nabgrīžom.

Spalė 9 d. ape 4:30 a. (Lietovuos čieso) - Šiaurės Kuoriejė šalėis šiaurie, vėinuo ėš šaktu, sosprogdėna pėrmuoji sava dėrbinsėnas kondoulėni ožtaisa.

Haris Mujezinović (Haris Mujezinovičios, gėmė 1974 metās sausė 31 dėina) īr Bosnėjės krepšėninks, bovės nacionalėnės rinktėnės ė "Lietuvuos rīta" žaidies.

Vėršotėnė anon posė roda. Oudega pilka, sīkēs roda, so 8-12 skersū siaurū joustu ė vėina platesnė galė. Apatė gal' būtė tomsė, ėšrašīta švėisiuom diemaliem. Pastaibis ba plonksnu. Jaunėklē švėisē rodė.

Skleipiū kūlis īr dėdlings kūlis, katros riuogsa Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo, Skleipiū kaimė. Pakliūn i Ventas regėjuonėnė parka pluota. Kūlis padėrbts ėš granėta.

Ondėnīns – ondėns ožėmams dėdlis pluots, apjėmontė̄s apli tris ketvėrtadalius vėsa Žemės pluota. Penkiūs Žemės ondėnīnūs (Ramiajam, Atlonta, Indėjės, Pėitū ė Arktėis) ondou nūlatuos kost, kadongė viejē gen anū pavėršiom bangas ė sodar sruovės.

Šventuoje Petra bazilėka Vatėkanė (it. La Basilica di San Pietro in Vaticano) – pagrėndėnė Ruomas katalėku bažninčės švėntuobė Ruomuo, Vatikana miesta valstībie, vėina ėš ketoriū Ruomas bazėlėku, dėdliausė svieta katalėku bažninčė, pavadėnta pėrmuojė puopīžiaus, Apaštuola Petra vardo.

Partenuons (senuobės graiku kalba: Παρθενών) īr šventīkla Graiku deivē Atienē, pastatīta V o. pr. Kr. Atienu akruopoli. Tai īr svarbiausis ėš Senuobės Graikėjės laikū ėšlėkes pastats, laikuoms Duorienėne eordere raiduos kolmėnacėjė, vėins magtėngiausiu svieta koltūrėniu pamėnklu.
Žemielopis – sėmbuolās perteikts tam tėkruos vėituobės vaizdėnis muodelės, katram pažīmėms vėzoalėnis santīkis terp tam tėkrū kuompuonentu (uobjektu, regiuonu ė pan.). Daugoms žemielopiu īr dvīju dėmensėju geuometrėškā tėkslė trijū dėmensėju pluotmies reprezentacėjė (pvz.: geuograpėnis žemielopis).

Žovės nie dėdlė, ėšruod kāp oukšlė. Kūns 6-8 cm ėlgoma. Nogara žalsva, šuonā cėdabra spalvuos. Pelekā švėisūs, baspalvē. Apatėnē žabtā ožsėraitė vėršō.

8-uojė dešīmtmete pabėnguo Steve Jobs, krūvuo so „Apple“ ikorė̄jās Steve Wozniak ė kėtās, sokūrė vēna ėš pėrmu platē nauduonamu asmenėnėiu kuompioterio. 1986 m. Steve Jobs nosėpėrka luompanėjė „Lucasfilm“, katra vieliau parsėvadėna i „Pixar“. Ons bova vēns „Žaislu istuorėjės“ (1995 m. anėmacėnis fėlms) korieju. Jobsou prėgolė 50,1 % „Pixar“ akcėju lėgė kuompanėjės sosėjongėma so „The Walt Disney Company“ notėkosė 2006 m. S. Jobs grīža i sava ikorta „Apple“ kuompanėjė 1996 m., kūmet „Apple“ nosėpėrka kuompanėjė „NeXT“. Zars pū ton S. Džobsas palėka „Apple“ generalėniu dėrektuorio ė bova vēns ėš „iPod“, „iPhone“ ė „iPad“ korė̄ju. Nū 2003 m. ons kuovuojė so viežio, bat ont pat gala 2011 m. rogpjūte mienesie palėka „Apple“ vaduova puosta.

Pradiuo etnoluogėjė tīrė pėrmīkštes koltūras, katras paprastā da netoriejė rašta, bova ėšlaikiosės sava viera. Daba etnoluogėjė tīrinie ivarės tautas, pasėtelkdama antropoluogėjės, istuorėjės, psicholuogėjės, semiotikas žėnės.

Klasikėnės graiku estetėkas idealos ė mena kanuonos nusaka antėkas fėlasuofu (Sokrata, Platuona, Aristuotėlė) soformoloutas svarbiausės gruožė savībės − tvarkingoms, simetriškoms, apibriežtoms, proporcėjės, miers, harmuonėjė.

Aleksandravelė (lietovėškā (b.k.): Aleksandravėlė) - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.

Ferdėnands Magelans (puort. Fernão de Magalhães, ispanėškā Fernando de Magallanes; 1480 m. pavasaris – 1521 m. balondė 27 d.) – puortogalu jūru keliautuos, atradies. F. Magelans pėrmasės ėš Euruopas vakarū krīptėm pasėikosiu Azėje, pėrmasės parplaukosiu Ramoji ondenīna. Anuo pradieta ekspedėcėjė pėrmuojė apėplaukosiu svieta, ale uns pats tuos keliuonės meto žova dabartėniūs Fėlėpėnūs.

Chakasu kalba (Chakasėškā: Хакас тілі Khakas tîlî) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo chakasu tautuos žmuonis, katrie gīven Chakasėjuo, Rosėjuo. Krūvuo īr 78 500 chakasā ėš katrū 60 168 rokounas chakasu kalba. Daugoma chakasu īr dvėkalbē ė gerā muok rosu kalba Chakasu kalbuos ISO 639-3 kuods īr kjh.

Amharu kalba - semėtėnė kalba, katra platiausē rokuonamas centrėnie Etijuopėjuo ė Etirėjuo. Krūvuo prėskaitliounama aple 25 mėlėjuonā žmuoniū, katrie muok rokoutėis Amharu kalba, ėš katrū ana 15 mėlėjuonū īr gīmta.

Vėlniaus apskrėtis (lietovėškā (b.k.): Vilniaus apskritis) - Lietovuos apskrėtis pėitrītiū Lietovuo. Vėlniaus apskrėtie gīven 848 555 žmuonis.

Kurtinaitis karjier pradiej Maskvuos CSKA, kor anū pakvėit pats A. Gomelskis. Vėleu Kurtis žaid "Žalgirie" i prisidiej pri dėdžiausiu komandas pergaliu. Astovaudams SSRS rinktėne Kurtinaitis tap olimpėnio čempijuono.
Švėisa īr alektruomagnetėnis spėndolēvėms, katruo banguos ėlgoms īr matuoms veizuolās aba, bendriau, alektruomagnetėnis spėndolēvėms nu infrarauduonūju ligė ultraviuoletėniu spėndoliū.

Bela Bartok (vengrėškā - Bartók Béla), 1881 m. kuova 25 d. – 1971 m. siejės 26 d.) – Vengrėjės kompuozėtuorios, pianėsts, vėins ėš atnuomozėkuoluogėjės pradėnėnkū. Bartok īr vėins ėš ėžėmiausiū XX omžiaus kuompuozėtuoriū. Ons apekliava Vėrore Euruopa, Torkėjė, Šiaurės Amerėka.

Paupīnės (lietovėškā (b.k.): Paupynis) - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 14 prieteliu.

Veidas (žem. Vepelė) kuožna savaite ėšēnontės žornals, lēdams nug 1992 m. spalė 15 d. Ved puolėtėkas ė versla tīrėmos. Savaitraštie aprašuomė ė analėzounuomė ton notėkėmā aba rēškėnē, katrie rēle padara itakas šalėis gīvenėmou, anuos pėlėitem. Ēn lietoviu kalbuo.

Deivėds Česnauskis (g. 1981 m. bėrželė 30 d. Koršienūs) īr kėlėma nug rītū Žemaitėjės Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.

Barts Gamerės (Burt Gummer) filmu Virpesē, Virpesē II ėr Virpesē III persuonažos, vaidėnams Michael Gross. Barts īr dėdlis karėnės amonėcėjės gerbies, vėsumet pasiroušis vaina padietei.

Borbėškē (lietovėškā (b.k.): Burbiškiai) ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. Ana stuov dailiuo vėituo šalėp Paršežerė ė anou liūnu. Aplinkou stuov kalnā – Sargėkalnis, Paršpėlis (pėliekalnis). Tuoliau ī palėkė̄s senkapis vuo par Sėitovu opalė da nu Vīkinta gadīnės palėkus Sėitovas kūlėgrinda.

Opė prasėded Kairienu medie, pelkīnūs, tek ėš rītū vakarūmp. Žemopī kert plėnta 102 Vėlnios–Švėnčiuonē–Zarasā (Nemenčėnės plėnta). Tor ėntaka, katros īr bavardis (V-1). Dėdliuojė opalės vaguos dalės keravuojama Veržovuos hėdruograpėniam draustėnī. Slienīs īr gėlos, medings. Vaga vingoriuota īr, anuo īr griaumenū; ondou īr šalts, sriaunos. Prī Žemuosės Veržovuos palėik medėnės ožtvankas lėikanas, brasta.

Vingis īr Klaipedas miesta dalis. Ton īr pėitėnem miesta šmuotė ėsėkorosė miesta dalis, katra dėdliause plėties XX omžious 9-am ėr 10-am dešėmtmetious, kūmet bova pastatīta dėdlē daug nauju gīvėnamuju nomu.

Kėmėnā napelīn, poikē sogera vilgšmė ė kvapa. Nug senuobės žmuonis liuob važioutė i pelkės rautė kėmėnū, vuo paskom anās komšīs truobū sėinuotarpius (terpsėinius). Kėmėnā poikē tink krākou.

Havaju sala - patė dėdliausė ėš Havaju salīna salū. Saluos pluots sodara 62 pruoc. salīna pluota. Ka nabūtom nasosėpratėmo ė zaunū maišont Havaju saluos ė Havaju salīna ožvadėnėmos ton sala tonkē vadėnama, kāp Dėdliuojė sala. Ton krūvuo īr dėdliausė JAV prėgolontė sala.

Kėrėbatis aba Kėrėbatė Respoblėka (onglėškā: Republic of Kiribati) ī valstībė Okeanėjuo, Polėnėzėjuo, Ramiajam ondenīnė esontiūs Gilbėrta, Linėjėnies ė Feneksa salīnūs. Vėsas Kėrėbatė salas žemas, vuos pakėlosės vėršom jūras, sosided ėš smiltiu ė palmiu mediu.

1731 m. bova pastatīta medėnė koplīčia, katro pastatė Vaitkevičios. 1774 m. mėnavuojama vėiša koplīčia. Aduoms Bilevičios 1782 m. pastatė bažninč'. Anā 1789 m. dovėnuots žemes sklīps, ikorta parapėjė. 1849 m. bažninčė atnaujinta. 1889 m. apmūrītė kapā.
Ruoza Lioksemborg (Rosa Luxembourg, 1871 m. kuova 5 d. Zamuostie (Lenkėjė) – 1919 m. sausė 16 d. Berlīnė) – Lenkėjės ė Vuokītėjės kairiuoje sparna puolitėnė veikiejė, marksėzma teuoretėkė.

Rūsėngė (lietovėškā (b.k.): Rūsingė) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 6 km i pėitvakarios nu Merkėnės. Anuo gīven 31 žmuogos.

Kim Ėl Sungs (김일성, 1912 m. balondė 15 d. – 1994 m. lėipas 8 d.) - Šiaurės Kuoriejės sokūries ė pėrms anuos prezėdents nu 1948 m. ligė 1994 m., a puo smertėis onam soteikts amžėnuoje prezėdenta statosos. Ons tēp pat bova šiaurės kuoriejėitėškas čočhė versėjės kūries ė Kuoriejės darbėninku partėjės generalėnis sekretuorios. Anuo gėmėma ė smertėis dėina īr valstībėnė Š. Kuoriejės šventė.

Robarbā miegst poveningas dėrvas, nasibėjė̄ šaltė ė vilgšmies. Onksti praded līstė ėš žemės, da būn pašuols naėšiejė̄s. Geriausi būn kuokēs septintās metās.

Pėitėnis ė da dėdliau pėitrītėnis saluos šmuotā īr gausē lonlomas torėstū vėitas. Ttonkiausē lonkas torėstā ėš vakarū ė šiaurės Euruopas, katrėi čė tonkē lonkas ė žėimuos miebesēs kūmet čėštās īr šėlta.

Avėža vėinametė žuolie ī. Anuos stombris pliks, līgos, toštavėdoris īr ėr ėšaug lėg 0,6-1,5 m augoma. Avėžas žėids ī sogolė̄s i varpa, katra būn dvėžėidė, sīkēs trėžėidė, nator akoutu. Vaisios nedėdlis grūds ī (varpuo būn 1-3 grūdā). Augals apsidoklėn nug viejė.

Driegnuosės medės īr tuokės medės, katrūs labā gausē līn lītos (bėnt 1750-2000 mm). Tuokiuos medies gīven trīs ketvėrtadalē vėsū svieta gīvūnu ė augalū rūšiū.

Duonghuojos īr dėdliausis miests Vietnamė. Robežiounas so Bo Trach, Quang Ninh. Duonghuojos 1230 km ī šiaure nu Hošėmins, 6 km ī šiaure nu Duonghuojaus uora ousta, 500 km ī pėitos nu Hanuojaus, 50 km ī pėitos nu Fuongnakebangs (parks itraukts ī UNESCO svieta pavelda sāraša).

N. Sarkozy 2004 m. palėka dešiniūju partėjės RPR vaduovuo. Nug 2000 rogpjūtė 29 d. lėgė 2002 m. gegožė 7 d. ė nu 2005 m. gegožė 31 d. lėgė 2007 m. kuova 26 d. bova Prancūzėjės vėdaus rēkalū mėnėstros. 2007 m. Prancūzėjės Prezėdėnta rėnkėmu pėrmajamė ratė (balondė 22 d.) ožjiemė pėrma vėita, sorinkės 31,18 % balsū. Ontram ratė (gegožė 6 d.) sorinka 53,06% balsū ė ėšluošė prīš socialistū kandidata Seguolėn Ruojal.

Klaipėda (aba Klaipieda) dėinroštės, ėinontės Klaipiedas miesti ė apskrėtie, spauzdėnams Klaipieduo. Nu 1945 m. leidams Sovetskaja Klajpeda laikrošės roso ruoduo, o nu 1950 m. šalip pradėits lėistė lietoviu ruoduo.

Godavėčė Genrėks (gėmė̄s 1943 m. balondė 10 d.) īr nug Žemaitėjės kėlėma, bat Dzūkėjuo dėrbons gamtėninks, kraštuotīrėnīks, rašītuos, žornalėstos. Dzūkėjės nacēnalėnė parka darboutuos.
Mažeikē smarkē pradiejė pliestėis ė daugietė giventuoju, kumet 1869 m. bova pradiets tėistė gelžkelis ėš Vėlniaus i Lėipuojė par Mažeikius. 1871 m. ta gelžkelė lėnėjė atėdarīta, vuo Mažeikiūs pabūdavuota nedėdėlė stuotės. Tujaus ėš Mažeikiu bova pradieta tėistė ė kėta lėnėjė - i Rīga. Tuos gelžkėlė šakuos atėdarīms ivīka 1873 m. Ka tuos nuognē svarbės gelžkėlė šakas pradiejė pėlnā funkciuonoutė, Mažeikiūs tumet pastatė mūrėnė gelžkelė stuotė, katra ėšlėka lėg nūdėinas. Čė pat bova atėdarīts pašts ė telegraps. Paskiau pri pat stuotėis bova ėšdalinta žemė, katruo isėkūrė verslininkā ė prekībininkā. Aple 1887 m. Mažeikiūs atėdarīta vaistėnė. Ėš vėsa 1893 m. jau bova 13 krautoviu ė 5 smoklės. Čė pat sosėfuormava ė permuosės Mažeikiu gatvės - Stuotėis ė Didžiuojė, katruos 1895 pradietas grīstė kūlēs. 1899 m. Mažeikiu gelžkelė stuotės bova pavadinta Moravjuovo.

Jesīrs Arafats (truopnē: Mohammed Abdel-Raouf Arafat al-Qudwa al-Husseini, arabėškā:محمد عبد الرؤوف القدوة الحسيني) Palėstėnas išvadavėma organizacėjės vaduovs (1993-2004), Palėstėnas Naciuonalėnės Valdības prezidėnts.

Vagnuorkas (lietovėškā (b.k.): Bendrieji talonai) bova laikėnė̄jė Lietovuos pėnėngā, katrėi Lietovā paskelbos liuosoma nu TSRS palėka šalėis valiota ė pakeitė robli. Uofecēlē tė pėnėngā vadėntė taluonās, bat žmuonis anūs vadėna „vagnuorkom“ vagol ana čiesa permjėra Gedėmėna Vagnuoriu. Tēpuogi da vadėnti „žveriokās“ nes ont anū bova paveizduotė visuoki žvierelē.

Kuonservatėzmos (da kuonservatīvėzmo vadėnams) īr kelets istuorėškā sosėjosiu puolėtėniu fėluosuopėju aba puolėtėniu idealuogėju. Daugel svieta šaliū, ėskaitont ė Lietova, vēk kuonservatuoriu partėjės, katruos tonkiausē īr rėšomas so puolėtėnė dešėnė.

Anuo makaulė īr dėdlė, ploukštė nū vėršous. Kūns prī kramės apskrėtos. Nū šėknuos kūns īr ėlgs. Nogara tomsē žalsva, šuonā žalē geltuonė, diemietė. Skėlvis īr balts, ėšrašīts joudā mielėnuom diemalėm. Skūra ba žvīnu īr, ana minkšta, glėtieta. Prī žabtu īr 3 puoras ūsu. Apatėnis žonds ėlgesnis kāp vėršotėnis. Žiuodmenā baisē platūs, anūs īr gausoms mažū aštriū dontū. Pelekā tomsūs.

Sarkajėidā (lietovėškā (b.k.): Sarkajiedai) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Merkėnės miestalė.

Soeca kanals – laivības kanals, jongiantės Vėdoržeme ė Rauduonaja jūras. Ėlgoms 163 km, gėloms 16 m, siauriausė vėita 60 metru pluote. Bova kasams 1859 – 1869 m.

Varlės korkolus korka i šėlta, gerā saulės apšvėista ondeni, tas ī, i prūdus, griuovius, opaliu ėr ežerū krontus, balas. Par kelės dėinas ėš korkolū ėšsirėt varluožē.

Bažninčė liaudes arkitektūas fuormū, tor baruoka broužū, krīžmėnē plana, su buokštelio. Švėntuoriaus tvuora kūlē mūra. Anamė stuov medėnė dvijū tarpsniū varpėnė.

David Abdón Galeano Olivera (g. 1961 m. vasarė 18 d. Asunsjuonė) - Paragvajė lingvists, antropoluogs, filoluogs, švieties, Gvaraniu kalbuos ė kultūras liciejaus steigies tēpuogi prėzidents.
„Jegat pastebiejē, ka nejučiuom pajotā simpatėja žmuogou, katras netor nē dėdeliūn nūpelnu, nē kuokiūn nuorint īpatīngu talentu, sosėmastīk aple tūn ėr īsėgilėnk, būtent kou tas žmuogos tavėi padarė tuoki gera īspūdi, ėr to pamatīsi, ka tas īr anuo manieru patraukloms, mandagoms ėr muokiejėms elgtėis“ (F. Česterfėlds).

Ruomans Neīeluovs (lietovėškā (b.k.): Romanas Neyelovas, da žėnuoms slapīvardio Kipishas aba Kipišas mėrė 2016 m. vasarė 13 d. Vėlniou ) - bovės Lietovuos mozėkas grupės Kastaneda mozėkonts. Mozėkava dėdlioujė scenuo nug 2002 m., kūmat anou pastebiejė mozėkas lēdėma bėndruovė "Koja records" ė krūvuo so Loko ė Kipisho padėrba mozėkėnė gropė "Kastaneda". 2005 m. ėš gropės ėšējė.

Smalienā (lietovėškā (b.k.): Smalėnai, lėnkėškā: Smolany) - suoda Ponska valstie, šiaurės rītū Lėnkėjuo. Smalienūs gīven aple 8 nūšimtē (1984 m.) lietoviū.

Kampora San Džiuovanis īr ganietėnā jauna gīvenvėitė: žmuonis čė īsikūrė 1897-1899 m., daugoms atvīka ėš Kleta, tēpuogi Ajelo Kalabra, San Pietro in Amantėjės, San Mango d'Akuina, Belmonte Kalabra, Laga, Longobardijė ė Sera d'Ajela. ontruos svieta vainuos čiesu miestali gīventuoju somažiejė, kadongi daug anū emigrava ī kėtas Euruopas šalis aba Amerėka. Pu 1989 m. ī Kampora San Džiuovani atvīka imigrantu ėš Rītū Euruopas, Senegala, Magrėba šaliū, Turkėjės. Imigrantā dėrb žemės ūkie, statībuose.

Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjė - (vuokīškā: Sozialdemokratische Partei Deutschlands (SPD)) īr vėina dėdliausiu Vuokītėjės partėju, ikorta 1863 m.

Katras tvėrtėna pri mediu, anuos liuob būtė mažuos dieželės skvarmas, so dvėšlaitio stuogelio. Kuoplīčelies žemaitē tonkē ėšbūdavuota Rīmuojėmelė, Pėitas ė kėtuokius dėivelius. Ton kuoplīčelės tonkē bova ėšrašītas ėr nudažītas kuoki nuorintās spalva.

Balondė 10 m. - aviakatastruopa notėka šalėp Smuolenska, Rosėjuo, anuo žova vėsė žmuonis, katrie skrėda so liektovo, ėskātont Lėnkėjės prezėdenta - Leka Kačinski.

Jasmin Repeša (Džasmins Repeša, gėmė 1961 bėržel 1 dėin Kaplinuo) - Krepšėn treneris iš Kroatėjes. Kroatėjes nacionalėnes rinktėnes vīr. treneris. Du ateinont sezuon trenirous Romas "Lottomatica" komand.

Šėršūnā īr smarkesnė kāp vapsas, no kond tėktās gindomėis. Īkondė anėi nemėr, tudie gal geltė kelėssīk. Kāp kond vėins šėršūns, tāp gal ožpoltė ciels polks. Rokounama, ka šėršūnā kāp dor, ta kāp so baisiausė īla – tas nie bėtėis kondis. No ons nie tāp tročings. Vierījama, ka žmoguo īspira dvīleka šėršūnu, ta ans nomiršta.

Kuostėcē (ček. - Kostice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 865 žmuonis. Miestalės īr 168 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Valjedopars (ispanėškā Valledupar) īr miests Kuolombėjės Sesara departamentė. Tas īr departamenta cėntros. Miestė gīven aple 350 tūkst. žmuoniū.

Veržova aba Varžovka īr opalė, katra tek Vėlniaus miesta savėvaldybės šiaurės rītūs. Prėgol prī Nerėis mažūju ėntaku (so Nerėm) basėinō, Nerėis kairīsā ėntaks, katros ītek anon ož 179,2 km nū anas žiotiū.

Ėndūrėškē (lietovėškā (b.k.): Indūriškiai) - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Šliožas (lietovėškā (b.k.): Šliužos) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė.

Žemė̄jė Karklienā (lietovėškā (b.k.): Žemieji Karklėnai) - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuoniū.

Berlīns (vuokīškā: Berlin) - Vuokītėjės suostėnė ė dėdliausės miests. Berlīns tep pat īr vėina ėš Vokietėjes žėmiu (Bundesland). Uns īr ontrasis pagal dīd' Europas miests pu Londona.

Mastorbacėjė (lotīnų k. manus – ronka + stupro – ėšnėikėno; aba onanėzmos vagol Bėblėjės persuonažo Onana) – seksa fuorma, kumet malonuma (orgazma) sėikama dėrgėnont sava lītėis organos aba eruogenėnes zuonas.

Šaltenielē Žemaitėjuo nū sena liuob būtė nuognē kieravuojama ė pagarbuo laikuoma vėita. Vierīta, ka šalteniu ondou gal pagīdītė uopas, žlėboma, skaudamas vėitas, da vierīta, ka ons īr prėgolns švėntėnėmou. Krėkštiuonībės gadīnie prī tokiū švėntu šaltenieliu pabūdavuotas kuoplīčelės, bažninčės.

Duran Duran - popolerė XX omžios 8-uojė dešimtmetė mozėkas gropė ėš Jongtėnės Karalīstės. Ona pradėjė sava karjėra 1978 mētas. Ton īr gerā žėnuoma aštounėsdeėšīmtu puop mozėkas gropė, katra pasėžīmiėjė lėngvā ėsėmėnuom meluodėjuom, poikēs video klėpās.

Prī anas prėgol šiorkštē plaukoutas vėinmetės žuolės so ketorbriaunio stombrio. Lapā būn dontītās kraštās. Žėidā būn balti, geltuoni, rauduoni ėr ī solindė̄ i lapu pažastis.

Mariu pluotībė ī 63,5 km², ėlgoms – 80 km, krontū ėlgoms – 200 km, pluotībė – 3,3 km, gėloms – 24,6 m. I tvenkėni parēn aple 460 mln. m³ ondenė.

Kanada prėskėrama pri baguotiausiu Svieta valstībiu. Ta īr liousuos rėnkas akanuomėkas valstībė. Tor dėdli BVP tėnkontė žmougou, aukšta žmuogaus suocēlėnės raiduos indeksa.

Pagrėndinē verslā miestalie īr torėzmos ė žemės ūkis. Svarbos cėboliu augėnėma cėntros. 2003 m. pastatīts ousts, ėš katruo vīkst reisā ī Liparu salas.

Lietovuos demuokratėnė darba partėjė (LDDP) - Lietovuo 1990-2001 metās veikosė puolitėnė partėjė. Ikorta 1990 meū groudė. Pagrėndėnė ikorėma prīžastės - LKP atsėskīrėms nu TSKP. Faktėškā LDDP laikuoma Lietovuos kuomonėstu partėjes perjiemiejė. 2001 metu sausė LDDP sosėjongė so suocēldemuokratās, tēp soskvarmoujont vėina partėjė (Lietuvuos suocēldemuokratu partėjė).

Prancūzėjės Respoblėka, Prancūzėjė (pranc. République Française, La France) īr šalės Euruopuo, ES ė NATO narė. Prancūzėjės krontus skalaun Atlanta ondėnīns ė Vėdoržemė jūra. Pėitūs tor robežio so Ėspanėjė, šiaurie so Vuokītėjė, Belgėjė, Lioksemborgo, Šveicarėjė, Monako, Andora, vuo rītūs - so Italėjė. Diel terėtuorėjės skvarms patīs prancūzā sava šali čiesās vadėn šešiakampio (L'Hexagone).

Onglėjuo vīrau kalvuotas līgomas, tėktās šiaurės vakarūs ė šiaurie – kalnoutas vėituobės. Pagrėndėnė opė – Temzė, pagrėndėnē miestā – Luonduons, Bėrmėngems, Mančesteris, Šefėlds, Liverpolės, Līdsos, Brėstuolės).

Maljuorka (ispanėškā Mallorca) ī sala Vėdoržemė jūruo, Balearu salīnė, ta ī patė dėdliausė sala salīnė ė vėsuo Ispanėjuo. Pluotībė 3640,11 km² ī.
Šaltenis, šaltėnis, šaltenielis, versmie ī tuokė vėita, katruo pužemėnis ondou patsā trīkšt ėš pu žemės pavėršė. Tonkiausē šaltenē būn tenās, kor pužemėnė ondėnė takus kert kuokistā žemės pavėršė pažemiejėms (slienis, ragova, ežera īdoubs). Paprastā šalenė ondou būn šalts kāp leds, bet vėitūs, katrūs pavēk pužemiu karštoms, šalteniu ondou būn šilts, vuo sīkēs net verdons. Srūndamė šaltenē sīkēs tirpėn ė vėsuokės droskas – tāp pasėdėrb sūrē aba aštrē (mėnėralėnē) šaltenē.

Lėgo kap žmuonim pradiejė dalintė pasus, pavardie nabova kuokis ta nūsistuoviejė̄s žuodis: vākus tonkē šauks palē anūm tieva varda, muotrėška – palē anuos vīra varda. Žmuonis pavardies vėituo tonkē tūrės pravardė.

Lietovuo šams īr tonkė žovės, katra gīven prieskūs tēpuogi sūruokūs ondenūs (opies, ežerūs, Koršiu mariūs). Anėm patėnk ramės, gėlės vėitas, anėi tūn pasėkavuojė pu kūlēs, lūžtviem, griaumenās.

Dėlīsės šmuots žmuoniū īr emėgrantū ėš Euruopas palėkounės. Vėitėnē ėndienā sodara 3,2 % gīventuojū. Daugoms anū īr mapotē, katrie gīven gausuo Araukanėjės regėjuonė. Šiaurie īr aimaru, atakamėitiu, Velīku saluo gīven rapanojā, vuo pėitinies saluos da ėšlėkė keletė alakalofā. Čilie nauduonama ispanu kalba, katra īr vėinintelė uofėcēlė kalba valstībie.

Klaipiedas Vītauta Dėdliuojė gimnazėjė (lietovėškā (b.k.): Klaipėdos Vytauto Didžiojo gimnazija) – Klaipieduo, cėntrėniam miesta šmuotė asontė gimnazėjė. Ta īr pėrmuojė lietovėška gimnazėjė Klaipiedas miestė. Pasėžīmė ivairiū ožrobežė kalbū, kāp ontās onglu, luotīnu, rosu, prancūzu, vuokītiu ė švedu, muokīmo. Ana tēpuogė laikuoma vėina labiausē prestėžėšku Klaipiedas muokīklu.

Lietovuos TSR himnos bova oficēlos Lietovuos TSR himnos nu 1950 lėgė 1988 metu. Mozėka himnō parašė kuompozėtuorē Balīs Dvariuons ė Juons Šveds, a žuodius parašė Ontans Vencluova.

1917 metās siejės 18-22 dėinuom dalīvava Lietoviu kuonferencėjuo Vėlniou. Ėšrinkts i Lietovuos tarība. 1918 metu vasarė 16 dėina pasirašė Lietovuos naprigolnoma akta. Vaduovava valstībės tarības tremtėniu ė baliuosiu gražėnėma kuomėsėjē.

Trėkompis ī paprastiausis daugiakompis, torons trės vėršūnės ė trės anas jongiantės briaunas. Vėsū trėkompė vėdėniu kompū soma līgė 180 laipsniu. Trėkompiu īr ivairiausiu skvarmu.

Vagol Verdena sotarti 843 m. sokorta Vakarū Frankū karalīstė ožjiemė terituorėjė, paviedė i dabartėnės Prancūzėjės. Nu X. o. šalės praded vadėntėis Prancūzėjė. Ligė XII o. vėdorė šalie vīrava feuodalėnis sosėskaldīms.

1868 m. bažninčė sudėgė. Klėbuona Jūzapa Bartkevičiaus rūpestio 1870 m. atstatīta. Ana bova krīžmėne plana, su kūdās bokšteles. Per Untrūj pasaulini kar bažninčė sudėgė. Ana 1945 m. irėngta mūrėniamė, vuokėtiū belaisviū statītamė pastatė. 1991 m. konsekrouta.

Krakės (lietovėškā (b.k.): Krakės) - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo asontis miestalis. Anuo gīven 991 prietelis. Seniūnėjės centros. Krakėsė stuov' Šv. Apaštala Evangėlėsta Mata bažnīčė, kuotrīnėitiu vėinoulīns, M. Katkous muokīkla.
Kristops Kuolumbos (Cristoforo Colombo, aba Cristóbal Colón; 1451 m. rogpjūtė 25 d. a spalė 31 – 1506 m. gegožė 20 d. Valjadolėdė) bova italu kėlėma keliautous ė kopčios, tarnavė̄s Ėspanėjē. Ons ožvis labiausē ėšgarsiejė̄s dielē Amerėkas žemīna atradėma 1492 m. Bet ons pu prauda nabova pėrms Euruopas žmuogos, pasėikė̄s Amerėkas krontus. Ton da geruoka onkstiau padarė vėkings Leifos Erėksuons, bet anuo atradėms dėdliuojuo Euruopas dalie palėka nažėnuoms. Vuo pu Kuolumba keliuoniu spierē prasidiejė Amerėkas ožvajėvuojėms.

Mariūs 5 salas ī: dvė Dabintas (39,2 ėr 2,1 ha), dvė Paukštiu (4,6 ėr 4,5 ha) ė sala prī Arlaviškiu. I Kauna marės sotek: ėš dešėnė šmuota – Verknė, Suobova, Astraga, Lapainė, Strieva, Pravėina, Karčiopis, Krona; ėš kairė – Švėntopė, Žaisa.

1996 metū olimpėnes žaidīnes tapa atsisveikėnėmo daugomā rinktėnes krepšininkū. Pu olimpiadas vos ne posė komandas bengė karjier rinktinie ė bengė nebetkāp vuo apėntās ėškovuoto bronza.

Kampora San Džiuovanis (it. Campora San Giovanni) īr miestalis pėitū Italėjuo, Kalabrėjuo, Kosenzas provincėjuo, Amantėjės savėvaldībė, Tirienu jūras pakrontė. 7,2 tūkst. gīventuoju (2007 m.).

Teneniū Šv. Barbuoras bažninčė stuov Teneniū mėstielie, Tenene (Mėnėjes ėntaka) kairiajamė krontė. Liaudes arkitektūras fuormū, tor baruoka broužū.

Zlastis – neigama duoruovėnė emuocėjė, kīlonti ėš neapīkantas ar užvīdiėjėma sosėerzėnus ar īsėžeidus. Macnė zlastis īgaun rūstībės skvarma, kartās paraug ī afekta.

Sietėnis aba sietėnīs (luot. Brassica napobrassica, sin. Brassica napus var. napobrassica) ī tuokis krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimā prigolons darža augals.

Blieka īr nuognē pluons (0,2-0,5 mm) plėina lakštos. Blieka paprastā īr gamėnama ėš alava, ale ka nerūdītom da īr dedama cinka, kruoma, spec. laka.

Žemaitē īr tauta (etnuosos), katra gīven Vakarū Lietovuo, daugoms Žemaitėjuo. Tēpuogė žemaitiu īr Klaipieduo, Vėlniou, kėtūs Lietovuos miestūs, ožrobežiou (Onglėjuo, Airėjuo, Ispanėjuo).

HTML (ongl. - Hypertext Markup Language) pėlns pavadėnėms hiperteksta žīmiejėma kalba. Ta īr kuompiuteriu pruogramavėma kalba, katra īr skėrta pruogramoutė internetėnius poslapius.
I Perelli dia kaominina ao amin'ny fivondronan'i Corte, ao amin'ny departemantan'i Haute-Corse, ao amin'ny faritr'i Corse, ao Frantsa. Ny INSEE dia mampiasa ny kaodim-paositra 2B208. I Jean-Hyacinthe Vinciguerra no ben'ny tanàna mandritry ny taona 2008–2014. Ilay kaominina dia kaominina mpikambana amin'ny fivondronan-kaominin'i

Ny isan'ny vono olona tanatin'ny taona 1999-2001 dia 15. Tapaka in-3 ny lalana tao anatin'ny taona 1999-2001. Ny isan'ny vakitrano tanatin'ny taona 1999-2001 dia 85. Ahitana polisy ao amin'ilay kaominina. 1 no isan'ireo mpamono olona tratra tanatin'ny taona 1999-2001.

I Lézigné dia kaominina ao amin'ny fivondronan'i Angers, ao amin'ny departemantan'i Maine-et-Loire, ao amin'ny faritr'i Pays de la Loire, ao Frantsa. Ny INSEE dia mampiasa ny kaodim-paositra 49174. I Henri Lebrun no ben'ny tanàna mandritry ny taona 2008–2014. Ilay kaominina dia kaominina mpikambana amin'ny fivondronan-kaominin'i C.C. du Loir Pays Loire-Angers

I Villers-devant-Mouzon dia kaominina ao amin'ny fivondronan'i Sedan, ao amin'ny departemantan'i Ardennes, ao amin'ny faritr'i Champagne-Ardenne, ao Frantsa. Ny INSEE dia mampiasa ny kaodim-paositra 08477. I Ludovic Beaurain no ben'ny tanàna mandritry ny taona 2008–2014. Ilay kaominina dia kaominina mpikambana amin'ny fivondronan-kaominin'i Trois Cantons

Izany no tokony hatao mba hisorohana ny fampiasana ny kaopy taratasy. Indrindra rehefa fampiasana maharitra dia hiteraka fahavoazana ho etỳ ambonin'ny ny DVD. Rehefa ilay DVD dia nambenana tao an-malefaka raharaha, tsy maintsy apetraka ao amin'ny mitsangana. Ny hafanana avy ny tontolo iainana ary koa ny tsy mifandanja ny tsindry avy amin'ny iray ilay iray hafa, raha toa ka napetraka mitsivalana, manao azy tsy vakiana avy amin'ny mpamily DVD.

Jean Dujardin dia mpilalao amin'ny horonantsary, mpilalao, mpamoaka horonantsary, talen-koronantsary mizaka ny zom-pirenen'i Frantsa teraka ny 19 Jiona 1972 tao Rueil-Malmaison

I Taillecavat dia kaominina ao amin'ny fivondronan'i Langon, ao amin'ny departemantan'i Gironde, ao amin'ny faritr'i Aquitaine, ao Frantsa. Ny INSEE dia mampiasa ny kaodim-paositra 33520. I Bernard Bordas no ben'ny tanàna mandritry ny taona 2008–2014. Ilay kaominina dia kaominina mpikambana amin'ny fivondronan-kaominin'i Monségurais

Zavatra ara-kainkintana : ireo zavatra ara-kainkintana ao amin'ny fehiben'asiterôida ireo dia manana albedo eo amin'ny 0,2-0,3 ary manana hafanana eo amin'ny -80°C hatramin'ny -150°C.

Ny Kristadelfiana na Kristadelfa (“Rahalahy ao amin’i Kristy”) dia fivavahana kristiana milenarista izay tsy mino ny Trinite sy ny tsy fahafatesan’ny fanahin’olombelona. Aminy i Satana sy ireo devoly miaraka aminy dia tsy fanahy na anjely potraka fa hery ao anatin’ny olona izay mitarika azy hanota. Ny helo dia tsy toeram-pijaliana fa ny fahafatesana mandrakizay.

1 aogositra : « Androm-pirenena soisa ho an'ny Fahaleovan-tena » ; ampiasàna ny renipejy soisa miaraka amin'ny lohahevitra tsy momba ny atsy tsy momba ny aroa / ara-bola.
Ny isam-ponin'i Saint-Bonnet-du-Gard dia 642 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2008. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 26 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 170 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 43.9278° ary 4.5461° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Anisan'ireo toerana manan-danja indrindra ny Renipejy. Nanjary fomba mahazatra teo ny mankalaza zava-mitranga maro (izay noforonina ny sasany). Ohatra amin'izany :

Villard de Honnecourt dia injeniera mizaka ny zom-pirenen'i Frantsa teraka ny 1 Janoary 1200 tao Honnecourt-sur-Escaut ary maty ny 1 Janoary 1250

I Monlet dia kaominina ao amin'ny fivondronan'i Le Puy-en-Velay, ao amin'ny departemantan'i Haute-Loire, ao amin'ny faritr'i Auvergne, ao Frantsa. Ny INSEE dia mampiasa ny kaodim-paositra 43138. I Gérard Chapel no ben'ny tanàna mandritry ny taona . Ilay kaominina dia kaominina mpikambana amin'ny fivondronan-kaominin'i

Ny isam-ponin'i Vivières dia 386 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2008. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 68 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 226 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 49.3011° ary 3.1044° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Ny atao hoe zavatra ara-kainkintana dia zava-drehetra izay hitan'ny maso ao amin'ny habakabaka : asterôida, karazana vato "kely" vita ranomandry na metaly, manana savaivo mirefy eo amin'ny 10 metatra hatramin'ny 200 kilometatra. Raha toa ka mihoatra ny habeny dia atao hoe fajiry (planeta) madinika ; ny fajiry dia zavatra ara-kabakabaka izay manana refy eo amin'ny 300 hatrany amin'ny 1 hetsy kilometatra (toa i Jupiter). Ireo fajiry ireo dia manana voany vita vy sady/na nikela, ho an'ny ankamaroan'izy ireo.

George Dutton dia injeniera mizaka ny zom-pirenen'i Etazonia teraka ny 19 Desambra 1899 tao Massachusetts ary maty ny 13 Mey 1977 tao San Marcos, Kalifornia

Ny isam-ponin'i Laboule dia 141 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2008. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 393 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 1410 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 44.5886° ary 4.1667° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Ny isam-ponin'i Mercenac dia 338 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2008. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 328 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 544 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 43.0414° ary 1.0783° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Ny entana faharoa lafo vidy indrindra dia mangahazo. Ny zava-bolena lehibe indrindra amin'ny lafin'ny velarantany dia vary. Ny entana fahatelo lafo vidy indrindra dia canne a sucre. Ny isan'omby dia 6000. Ny isan'ny taona nisiam-pesitry ny vorona teo anelanelan'ny taona 1999-2001 dia 3. Ny zava-bolena faharoa lehibe indrindra amin'ny lafin'ny velarantany dia mangahazo. Ny entana lafo vidy indrindra dia vary. 90 ny mponina no miasa tany. 10 ny mponina no miasa amin'ny fiompiana. 200 no isan'ny kisoa.
Ny isam-ponin'i Berfay dia 381 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2006. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 121 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 181 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 48.0000000° ary 0.76670° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Ny velarantanin'ilay tanàna dia 550,991 kilometatra toradroa. Ny isam-ponina dia 79.852 tamin'ny taona ; manome ny hakitroka 148 3. Ny laharam-pehintaniny dia 19 ° 51 ' 36 S ary ny laharan-jarahasiny dia 19 ° 51 ' 36 W .

Ny 31154 (1997 VJ) dia anisan'ny zavatra madinidinika ao amin'ny habakabaka. Eo amin'ny fehiben'ny asisterôida no misy azy, ary, tahaky ny ankamaroan'ny asiterôida dia mihodikodina manodidon'ny masoandro izy. Ity zavatra madinidinika ity tahaka ny ankamaroan'izy ireo dia tsy hita maso noho ny hakeliny ary noho ny hamaizin'ny lokony.

Ny isam-ponin'i Crulai dia 914 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2006. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 204 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 264 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 48.7053° ary 0.6675° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Ny isam-ponin'i Bargème dia 141 mponina araka ny fanisana natao tamin'ny taona 2006. Ny haavon'ny toerana ambany indrindra dia 824 metatra. Ny haavon'ny toerana avo indrindra dia 1589 metatra. Ny fisiana ara-daharampehintany ary ara-daharanjarahasin'ilay kaominina dia 43.7308° ary 6.5736° amin'ny soratra desimaly. Ny faritr'ora dia GMT+1.

Zavatra ara-kainkintana : ireo zavatra ara-kainkintana ao amin'ny fehiben'asiterôida ireo dia manana albedo eo amin'ny 0,2-0,3 ary manana hafanana eo amin'ny -80°C hatramin'ny -150°C.

Ny fahasamihafan'ny soridala-manodidina amin'ny boribory lavorary dia 0.1188031 ; ny afeliany, na ny toeran'ny soridalany akaiky indrindra amin'ny Masoandro, dia 476.106km (3.1886412 AU), ary ny perifeliany, izany hoe ny toeran'ny soridalany lavitra indrindra amin'ny Masoandro, dia 375.106km (2.5114524 AU). Ny halavam-potoana hidodikodonany manodidin'ny masoandro dia 1757.4235156 andro (4.81156335551 taona). Ny anômalia elanelany dia 60.88026.. Ny fironany indray dia 6.73814 degre.

65 isan-jaton'ny mponina no atao hoe mahantra. Ny halavan'ny vanim-potoana mety ahalanian'ny vokatry ny taon-dasa dia 3 volana. 5 isan-jaton'ny mponina no atao hoe manan-karena. 30 isan-jaton'ny mponina no manana fari-piainana antonontonony.

I Aix-Noulette dia kaominina ao amin'ny fivondronan'i Lens, ao amin'ny departemantan'i Pas-de-Calais, ao amin'ny faritr'i Nord-Pas-de-Calais, ao Frantsa. Ny INSEE dia mampiasa ny kaodim-paositra 62019. I Alain Lefèbvre no ben'ny tanàna mandritry ny taona 2008–2014. Ilay kaominina dia kaominina mpikambana amin'ny fivondronan-kaominin'i Lens-Liévin