Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Eger om suurusõ poolõst tõnõ liin Põh'a-Ungarin, Hevesi maakunna keskus. Eger om Mátra mäkist hummogu puul. Eger om kuulsa uma kandsi, lämmäviibasseine, aoluuliidsi huunidõ (muuhulgan kõgõ põh'apoolitsõmba türgü minareti) ja veini poolõst. Kõgõ kuulsamb Egeri veinisort om Egri bikavér ('Egeri pulliveri').

Saladin (Ṣalāḥ ad-Dīn Yūsuf ibn Ayyūb, u. 1138 — 1193) kurdi muslim, kinkast sai Egüptüse ja Süüria sultan. Tä juhtõ muslimidõ võidõlust frankõ ja tõisi Õuruupast perit ristisõdijidõ vasta Vaihhõmere hummoguveeren nink vallut' Palestiina Palestiina Kuningriigi käest pääle Hattini tapõlust. Uma võimo tipul oll' tä Egüptüse, Süüria, Iraagi, Hijazi ja Jeemeni valitsõja. Täl om tähtsä kotus kurdi, araabia, pärsia ja türgü kultuuriluun.

Lõuna-Eestin om taa hain tunnõt ku viinalill, selle et tedä panti sagõhõhe kos'aviina sisse, et viin vägevämb ja armuasjo ajaminõ kimmämb saassiq. Viinalilli häitsmeq andvaq viinalõ ka ilosa verevä värmi.

Luhamaa nulga küläq ommaq: Labandõ, Tserebi, Mokra, Põrstõ, Sagri, Tiiliste, Leimanni, Napi, Hindsa, Määsi, Korla, Lütä, Pruntova, Teastõ, Tsilli, Läädinka.

Hao Paul (Paul Hagu, seto keelen ka Hao Paali, sündünüq 2. rehekuu pääväl 1946 Setomaal Meremäe vallan) om seto sootska, rahvus- ja kultuuritegeläne, folklorist, etnoloog ja keelemiis.

S'aksamaa ja Itaalia lubasiq 1938. a. Ungarilõ osa Lõunõ-Tšekoslovakkiast ja Karpaadi-Ukraina nink 1940. a. Transilvaania. 1941. a. võtt' Ungari armee ossa Jugoslaavia okupiirmisest ja sai niimuudu viil maid tagasi. 22. piimäkuu pääväl 1941 läts' S'aksamaa Nõvvokogo Liidolõ kallalõ. Ungari kuulut' kah Nõvvokogo Liidolõ sõa ja läts' niiviisi sõtta S'aksamaa poolõ pääl. 1941. aastaga piimä- ja põimukuun olliq Ungari väeq võidokaq Umani tapõlusõn Õdagu-Ukrainan. 1943. aastagal, pääle tuud Ungari Tõnõ Armee kand' Doni jõõ veeren armõdu suuri kaotuisi, taht' Ungari valitsus vaindlasõga kõnõluisi pitäq ja alla andaq. Tuu pääle vallutiq S'aksa väeq 1944. a. opõrats'uun Margarethe käügin Ungari. Horthy Miklós tekk' katsõ Ungarit sõast kavvõmbahe hoita, a timä asõmõlõ panti pupival'tsus iinotsan s'aksamiilse pääministre Szálasi Ferenciga.

Inämbüisi kõik muskliq võivaq liigutõdus saiaq, kuna inemine taht; ent mõnõq liigusõq ja tegeväq tüüd ka inemise tahtmada ehk ilma et inemisel vaja olõssi ega kõrd liigutamist tahmisõ läbi sünnütädäq. Nii om nimelt lugu noidõ musklidõga, miä hõngutõmbamist toimõtavaq, verd soonin juuskma ajavaq ja muid elo ülespidämises tarviliidsi toimõtuisi tallitasõq. Mõnõq muskliq ei olõq mitte luiõ, õnnõ ommaq naha külge kinniq pantuq. Niisugutsit musklit lövvämiq palgõn, nii nimelt tuu rõngasugunõ muskli suu ümbre, miä tekev om, kui mokkõ pikäs aias. Musklidõ vaihõl ja pääl lövvüs sakõstõ rasva.

Rohilinõ värm tähendäs vana Võromaa rohilist mõtsa ja võrokõisi luudusõga ütenkuun elämist. Valgõ värm tähendäs võrokõsõ puhast ja ausat henge. Valgõ om ka rahvarõiva hammõ värm.
Ah'ost võet'evaq leeväq vällä kaq leevälapjoga. Kuq leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs ahjo tühäst es jätetäq, ahjo visate kas halg vai paar puid. Ku ahi tühäst jätete, sõs tull' leeväst vaheq, lõpp'e leib rutto otsa. Kuq leib ah'oh oll', sõs leibä väidsega es lõõgataq, sõs murt'e leibä. Kui kõik leib ah'ost väläh oll', sõs võid'e leibä väädsega lõõgataq.

Soldan istõ lavva mano, jõi pudeli viinast tühäst, sei sakuskat pääle ja vanamiis vahet tühä pudela jälke tävve vasta ümbre ja käske juvvaq. Soldan jõi nii kavva, ku jäi lavva mano makama. Ku soldan makamast ülest virgo, nägi timä, et maka jälke siidipatjo pääl sängüh. Jälke sääne samadõnõ nali alost' otsast pääle. Piät lavva mano minemä ja juuma nakama. Ku vasta ajat, ähvärdäs vanamiis nuiaga. Soldane küsümise ja nõudmise pääle, et koh timä om ja misperäst timäle viina sunnitas vägüse juvvaq, vanamiis ei ütleq mitte üts sõna, muudku ähvärdäs õnnõge nuiaga lüvväq, ku soldan ei juuq.

18. hainakuu pääväl 1936 läts' vallalõ Hispaania kodosõda. 15. joulukuu pääväl 1936 sõit’ Orwell umbõs 25-liikmõlidsõ inglüse rühmäga üten Katalooniahe ja ast’ 30. joulukuu pääväl Barcelonahn POUM-i (Ütine Marksistlik Tüülispartei) antifassistlikuhe miilitsähe. Ildampa Orwelli George var'as’ hinnäst Barcelonahn politsei iist ja 23. piimäkuu pääväl 1937 ynnahtu timäl üten tõõsõpoolõ O'Shaughnessy Eileeniga (Eileen O'Shaughnessy) üle piiri Prantsusmaalõ paedaq. Naist sündmüisist kirot’ tää uman dokumõntaaljutuhn "Kumardus Kataloonialõ" (inglüs. Homage to Catalonia; 1938).

Kumõki kiil om turgi kiili kõptsaki-polovetsi rühmä kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Dagestani keskjaon. Dagestanin kumõki kiil om üts ammõtliidsist keelist. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs kumõki kiilt Vinnemaal 426 212 inemist.

Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ om riikevaihõlinõ humanitaarliikminõ, minkast võtt ossa umbõs 97 mill'onat vabatahtlikku üle ilma ja mink tsihis om inemiisi elo ja tervüse kaitsminõ.

Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus (prantsusõ keelen Cour européenne des droits de l’homme) om kohus Õuruupa Nõvvokogo man, miä kaits inemiseõiguisi kõigin 47-n Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigin. Kohto tüü alossõs om Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq‎, minka kõik nuuq 47 riiki ommaq hääs kitnüq. Kohus tüütäs Strasbourgin Prantsusmaal.

Madagaskar - Makõdoonia - Malaisia - Malawi - Maldiiviq - Mali - Malta - Maroko - Marshalli Saarõq - Mauritaania - Mauritius - Mehhigo - Mikroneesiä - Moldova - Monaco - Mongoolia - Montõnegro - Mosambiik - Myanmar

Võismõlill (võidlill, võidninn, võiulill, võismõninn, võiuhain) om kõlladsõ häitsmega lill, miä kasus 50 – 70 tsendimiitre pikkudsõs. Lillil om kihvtine piim-mahl. Võismõlill häitses hariligult lehekuun, ku ämmäleht joht häitse-i. Tõõnõkõrd häitses võismõlill ka piimäkuun, hainakuun ja harva ka tõist kõrda põimukuun vai süküskuun.
Treffneri Hugo sündü 17. hainakuu pääväl 1845 Kanepin köstri perren. Käve koolin Tarton ja Võrol. Oppõ pikkä aigo Tarto ülikoolin nink tuu kõrvalt tüüt' kodooppajan. Kuulu korporats'uuni Fraternitas Rigensis. Peräst ülikuuli pruumõ Hugo mitmõn paigan saiaq kerkoopõtaja tüüd. Kuigi kogohusõq olliq timä puult, es kinnüdäq baltis'akslaisist kerkojuhiq tedä rahvusligu meele peräst ammõtihe. Nii naas' Hugo 1882. a. taotlõma Tartohe eräkooli tegemise lupa. Säälgi saisiq baltis'akslasõq tälle vasta ja õnnõ 1883. a., pääle vahtsõ, vindläsest kuraatri Kapustini tulõkit anti luba tetäq vallalõ 3-klassilinõ II järgo poiglatsi kuul. Kooli toonatsõs tsihis oll' valmistaq kasvandikkõ ette kroonugümnaasiummi astmisõs, a joba 1890 naati esiq tävvemaholist gümnaasiumiharidust andma.

Esperanto keeleoppus om lihtsä ja kõrraperäline, erängit olõ-õi. Tuuperäst om taa keele opiminõ pall'o lihtsämb ku loomulikkõ kiili opminõ. Esperanto kiil om kõgõ lähkümb romaani keelile, tuuperäst um noidõ kõnõlõjil taad kõgõ kergemb ärq oppiq.

Tšuvašimaa suurus om 18 346 kilomiitret. Naabriq ommaq nii soomõ-ugri rahvaq kui ka slaavlaseq ja tatarlasõq. Tšuvašimaalt juusk läbi ka üts suurõmbit jõki – Volga.

Viimäst kõrda viidi surmanuhklus Õuruupa Liido (tuudaigo Õuruupa Ütisüse) riigin läbi 10. süküskuu pääväl 1977 Prantsusmaal Marseille’n Baumettes’i vangimajan. Giljotiini läbi hukati ärq Tuneesiä peritollo sissetulnuq Djandoubi Hamida (Hamida Djandoubi), kiä oll' surmalõ määrädü uma inneskidse tütrigu Bousquet’ Elisabethi (Elisabeth Bousquet) piinamisõ ja tapmisõ iist.

k) gi(na)(q)- ja ki(na)(q)-jakun: kiäki(nä)(q), makki(na)(q), midägi(nä)(q), tetäki(nä)(q), mõttõgi(na)(q), söömäldagi(nä)(q), nägemäldäki(nä)(q), parandamaldaki(na)(q);

Genfi leppeq ommaq neli lepüngit ja kolm lisaprotokolli, miä pandvaq paika riikevaihõlidsõ õigusõ standardiq tuu kotsilõ, kuis sõa ohvridõga piät ümbre käümä. Genfi leppe all mõtõldas hariligult neländät, 1949. a. lepet, miä sõlmiti pääle Tõist ilmasõta. Leppen üteldäs, määntseq ommaq sõavangõ õigusõq, kuis piät haavatuisi ja eräinemiisi sõatsoonin ja tuu ümbre kaitsma. 1949 lepeq om kinnütet tävvelidselt vai osalidsõlt 194 riigi puult.

Vindläseq om hummoguslaavi rahvus, kiä eläs inämbähe Vinnemaal ja naabririigen. Vindläseq kõnõlõsõq vinne kiilt. Vindläseq kujosiq umaette rahvas 14.-15. aastagasaal vanavinne põh'apoolitsõst harost ni tsipa ildampa segähüq soomõ-ugrilaisiga. Vindläisi om ilmamaal 137 mill'onat, Vinnemaal eläs 115 889 000 vindläst (2002). 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vindläisi 326 235 inemist (25,2%).

Kui muskliq kavva ja kõvva ommaq liikunuq ehk tüüd tennüq, sõs väsüseq nimäq ärq ja tarvitasõq puhkust. Har'otamisõ läbi võivaq nimäq ütlemädä jovvukas ehk kõvas saiaq. Jo tuugi tarbis om suurt joudu vaja, kotitäüt vilja säläga ärqkandaq, selle et tuu nõstang kaald ehk lits ütsindä sälgroodso pääle, miä mõnõ esierälidse muskli abiga õkva ehk pistü piät hoiõtus saama.
Hoimast vai hoimarohi vai narkootikum om ollus, miä mõotas kesknärvisüstemmi, muut tarvitaja miili, meeleollo ja ülevänpidämist. Mõo perrä tarvitajalõ jaetasõq hoimastiq depressandõs, stimulandõs ja hallutsinogeenes. Hoimastidõ pruukmisõst jääs kergehe sõltuvustõ, midä kutsutas roholõias vai hoimatõvõs vai narkomaanias. Roholõian inemist kutsutas rohohaigõs vai hoimaullis vai narkomaanis.

Keväjidõ tükke õks hainu puudus tulõma. Sis keväjä tõutegemisõ aigu käüti hobõstõga öüdsih. Öütsi läts' terveh külä kõrragaq. Osa miihhi magasi, osa jalq vahtõ hobõsit. Tuulaiga ütsvaheh varastõdi hobõsit, sis õs tohiq hobõsit kunagi ütsindäq jättäq. Õdagu korjuq kõik külä öüdsilisõ ütte paika kokko, kohe sis kunagi oll' kõnõld minnäq. Hobõsõq panti kammitsahe. Kammitsa olliq tuulaiga ravvast ja tabaga kinniq pandaq. Ütsvaheh tohi-s liinahki hobõsit vallalõ jättäq. Kinkõl oll' parõmb hopõn, tuu oll' kõgõ kammitsah.

Kihlkund võtt hindä ala kitsa rannariba Liivi lahõ veeren alatõn Pärnu kihlkunna maiõst (täpsembält Uulust) kooni vana Volmari (s'aksa keelen Wolmar, läti keelen Valmiera) maakunna piirini Treimani man, 5 km inne Iklat. Ikla ümbrüse maaq õkvalt inne Eesti-Läti piiri kuulusõq aoluulidsõlt Volmarimaa Salatsi kihlkunda nink ommaq osa muistsitsõst liivläisi Metsapoole maakunnast (läti keelen Metsepole).

Saint Kitts ja Nevis, ammõtlidsõlt Saint Kittsi ja Nevise Föderats'uun, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Saint Kittsi ja Nevise pääliin om Basseterre.

Vanast noq puhast leibä süvväke-s. Kes vanast puhast leibä sai süvväq! Rüki sai joq niipall'o veedüq, et kuq puhast leibä naanoq süümä, sõs tedä haardonu-s kuige kavvas. Rüäq kasvevaq jo vanast väega kehväq. Tuud või jo egaüts arvataq, määne säält leib sai, ku rüki viid'e aita päädsetega. Ku nüüd saa-õiq rükä viiäq pakso korviga kohege ja tuudke viil veske man kroovitas. Rüäjahu oll' niguq tsakõ, nüüd om tsiajahu peenemb, ku vanast rüäjahu oll'. Leevä küdsämisega olt'e õks vanast väega hädäh, taha-õs kuigemuudo kuuh püssüq es. Leeväq saivaq nigu vadsaq. Mõnikõrd ku seit, sõs jäi kurk perüs kahrõs. Midä kehvemb aig, tuu rohkõmp pant'e aganet sisse, midä parõmb aig ja saak oll', tuu puhtampa leibä süüde.

Kass' vilbas' sõs tükk maad tõlla iin ja käsk' tii veeren haina tennül talorahval kuninga küsümise pääle üteldäq, et neoq maaq ommaq markii de Karabaa umaq, vai muido tsäbähäs kass' nääq ärq. A sõs joud' kass' üte lossi mano, kon elli üts suur kolask' võhl, kiä mõist' hinnäst määntses taht eläjäs muutaq. Kass' moogat', et tä usu-ui tedä, ja võhl sõs näüdäs' ette: kõgõpäält tekk' hindä lõvis (miä kassi väega hirmut') ja sõs viil mõnõs suurõs eläjäs. Kass' ütel', et mõnõs väikeses eläjäkeses tä joht muutudaq saa-ai, ja võhl sõs muut' hindä hiires. Kõrrapäält oll' kass' tä man ja vääräs' hiire ärq. Ku kuning sinnäq joud', küsse tä, kinka loss tuu om, ja kass' muidokiq vastas', et markii uma. Kuning imehteli väega markiid ja timä lossi ja and' uma tütre tälle naasõs. A kass' elli edespiten ku suur esänd ja ai hiiri takan õnnõ uma lusti peräst.
Kuning Mátyás kuuli nii, et täl es olõq säädüsliidsi poigõ. Vahtsõs kuningas sai ungari aristokraatõ toel poolakas Vladislaus II (ungariperätse nimega Ulászló) kiä valits' 1490–1516. Arvada, et aristokraadiq tahiq tedä tuuperäst, et Vladislausõl oll' veidüq mõjjo aristokraatõ üle. Ungari tähtsüs võrrõldõn tõisi riikega kahasi, poliitilinõ stabiilsus kattõ ja ütiskunna arõng jäi pidämä. Aastal 1514, ku Vladislaus II oll' joba vana ja nõrk, oll' Ungarin suur talorahva mäss, midä juhtõ Dózsa György. Tuu suruti aadlimiihi puult, kedä juhtõ Szapolyai János, julmalt maaha. Sääntsen segädüsen oll' türkläisil lihtsämp Ungarilõ kallalõ tullaq. Aastagal 1521 langõsi türkläisi kätte Nándorfehérvár (Belgradi ungariperäne nimi), Ungari kõgõ tugõvamb kants lõunõn. Protõstantismi tulõk lei suhtit riigi sisen viilgi inämp segi.

Riigivõimu suhtumist om mitmasugust. Näütüses USA-n, Suurbritannian, Vahtsõl Meremaal lubatas. Mõnõl puul andas luba küländ lihtsält, mõnõl puul piät olõma täüdedüq mitmasugumadsõq koolitajidõ ja kõrraldusõ tingimüseq.

Mumbai (innembide Bombay) om India osariigi Maharashtra pääliin ja India rahanduspääliin. Uma 13-mill'onalidsõ elänike arvoga om tä India kõgõ suurõmb liin ja maailma suurusõ poolõst tõnõ liin.

Saatserinna nulga küläq ommaq: Perdagu, Tsütski, Lädinä, Patvinna, Pitsinä, Tupina, Vedernika, Litvinna, Saabolda, Kundrusõ, Voronka, Kotelnika, Suränkä, Samarinna. Rääptsüvät arvati vanastõ kah Saatserinna nulka.

Oksanen om toimõndanuq ka mitmin lehin ja kirotanuq ütiskunnast ja poliitikast. Aokiränikkõ Hietaneni Leenat ja Bäckmani Johanit, kiä ommaq ütlenüq, et Eesti läts' Nõvvokogo Liito esiq umast tahtmisõst, om Oksanen võrrõlnuq holokausti eitäjidegaq.

Piim om valgõ vedelüs, midä andvaq imädseq imetäjäq. Tuu om imetäjide poigõ päämäne süük, inne ku nääq opvaq muud süüki süümä. Miiq maal mõtõldas piimä all innekõkkõ lehmäpiimä. Tuud juvvas nink tuust tetäs kohopiimä, sõira, juusto, iätüst ja muid söögiasjo.

Viiga ristmine om sakrament pattõ maahamõskmisõs et vaim saasiq vahtsõmbas minnäq. Ristmine tulõ läbi viiäq luuduslidsõn elävän viin, näütüses jõõn, meren vai lätten.

Kaika suvõülikuul 1996 Viitinän peeti 2.-4. põimukuu pääväl Rõugõ kihlkunnan Viitinä kooli man. Viitinän oll' pääteemäs kirändüs. Kõnõldi Asti (Rumori) Karlist, Jaigi Juhanist, Kauksi Üllest ni ka mõisaprovvast von Krüdenerist. Vanõmuisõ tiatri mänge Kauksi Ülle ja Kivisildnigu Sveni tükkü "Tandsja pühälik".

Raamat oll' Opadu Eesti Seldsi plaanit ja välläant nink trüküt Laakmanni H. man Tarton. Raamatun ommaq sisen aabidsa, lugõmigu ja katõkismusõ jago, juhatus arvõ lugõmisõs nink kiränäütüseq kirotama opmisõs. Üle pikä ao joud' rahvakuuli raamat, kon pääle aabidsa katõkismusõ tekste oll' latsiperätsit luulõtuisi-jutukõisi elost hindäst.

Tampere Herbert tähend’ 1936. aastal timält üles 100 luguhust. Pulsti August võtsõ timält üles 5.-6. lehekuu pääväl 1937. aastal pääliinan 14 luguhust:
Pikk ütekõrdnõ puulkelbäkatussõga varaklassitsistlik, barokisugõmidõga härbän om perit 18. aastagasaa lõpust. Huunõ saalin olliq geomeetrilidse ornamendiga laeq. Pikkä aigo tühält saisnu härbän om mitmõst paigast varisnu ja väega kehvän saison. Kõrvalhuunist om alalõ ait.

vai m/n (loetas: m n-ndät ossa), kon m om terveharv ja n om terveharv, miä olõ-iq null. Jagoarv m/n mõõt kogust, miä saias, ku üts terveh jaetas n ütesuurõs osas ja noist ossõst võetas m tükkü. Näütüses 2/7 28-st pääväst om 8 päivä.

Leeväkohetus pan'te niimuudo: võet'e pangitäüs oigõt vett, vesi aet'e oigõs pangiga paah keevä vii seeh, valõte mõhkõ. Ku mõhk talvõl väläst külmä käest tuud'e, sõs last'e mõhk tarõh ärq oigodaq. Aad'ast tuud'e mõõdutäüs jauha. Jaahuq lastevaq kaq tarõh ärq oigodaq, külmält ei lääväq hapnõmma. Üts siäss' püürüsega ümbre, tõõnõ vali mõõdust jauha üle veere sisse, niikavva ku sai paras pudõr vai kohetus. Tollõ puistõti sõr'me vahelt jauha pääle, noh nii umbõs katsandik tolli paksusõlt. Sõs tett'e kohetusõlõ servite hää käega rist pääle, katõt'e mõhk kõvastõ rõõvastõga kinniq, pant'e oigõmpa kotussõhe, müürü vai les'o viirde hapnõmma.

1924. a. ilmu Sarvõ Jaani kirotõt opiraamat "Analüütilidse geomeetriä algkursus". Pääle tuu kirot' tä füüsiga kooliraamatit: "Füüsiga oppus I" (1910) ja "Eelektri I" (1911). Timä oll' kah tuu, kiä avald' edimädseq eestikeelidseq matõmaatigatabõliq päälkiräga "Nelä kotussõga logaritme tabõliq üten tarvitamisõ juhatusõga".

Ethnographische Forschungen auf dem Gebiete der Finnischen Völkerschaften. III, Die Volkstrachten in den Ostseeprovinzen und in Setukesien 1909 . Teos digiteeritült digitaalarhiivin DIGAR

Kruuta om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külä om vana Võro tii veeren, jääs tuust õdagu poolõ. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Kruuta küläst põh'a poolõ jääs Mustajõõ külä, hummogu poolõ Koolitarõ külä, lõuna poolõ Lahe külä ja õdagu poolõ Roosi külä. Küläst juusk läbi Orajõgi vai Mustjõgi.

Kunas leib kütses sai ja ah'ost vällä tull' võttaq, tuud proomite kattõ muudo. Kuq päts ah'ost vällä võet'e ja nõna pätsi alomatsõ koorõ külge pant'e, kuq nõnna ärq es palotaq, sõs oll' leib kütse. Ku nõna ärq palot', sõs oll' viil toorõs ja last'e ah'oh ollaq. Tõist muudo saad'e tiidäq leibo ah'oh olõku aigo nii, et ku leeväq ahjo ärq pant'evaq, sõs võet'e tükükene mõhekaabõt ja pant'e tuu kausse vii sisse. Ku mõhekaabõq tulõ viile pääle, nigu piimäle kuur, sõs om leib ah'oh ärq küdsänöq. Niikavva küdsäs leib ah'oh, ku viile tulõ leevätahas pääle.

Franz Ferdinand (1863–1914) oll' Austria ertshertsog ja trooniperijä 1896-1914. Tä oll' ka Modena hertsoglidsõ perekunna pää perämädse hertsogi Francesco V tõstamendi perrä aastagast 1875.

Kevväi om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Keväjä tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ kasuminõ, maal sulas lumi ni järvil sulas ijä üles.

Stokholm om olnuq liin 13. aastagasaast pääle ni 14. aastagasaast pääle om taa olnuq Roodsi poliitiga ja majandusõ keskus. Stokholmin om ka Roodsi kuninga loss ja Roodsi parlament.
Võro kiil om ütes vanõmbas õdagumeresoomõ hõimukeeles peetü lõunaeesti hõimukeele perrätulija. Tõõsõq täämbädse ao lõunaeesti keeleq ommaq mulgi, tarto ja seto kiil. Perämäne lätt külh võro keelega küländ pall'o kokko, a et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu muistidsõq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis kõnõldas võro ja seto keelest eräle. Eesti murdõtiidüse traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om seto kiil murrak vai murragurühm, a tõõsõq lõunaeesti keeleq eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ murdõq. Tartlaisiga om võrokõisil olnu mitusada aastakka ütine lõunaeesti kiräkiil, mink üts vanõmbit ja tähtsämpi kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunu Wastne Testament. 19. ja 20. aastagasaal naati jo tävve tiidmisega kirotama võro keelen. 1885. aastagast om päri võrokeeline aabits, Johann Hurda Wastne Wõro keeli ABD raamat. 1990. aastagist pruugitas võro kiräkiilt. Võro ja seto kiil ommaq tõisist lõunaeesti keelist vanamoodulidsõmbaq ja põh'aeesti keelest veidemb mõotõduq. Innembide om naid kõnõld ka kavvõmban hummogu ja lõuna puul, parhillaidsi Läti ja Vinnemaa maiõ pääl.

Leevä kastja oll' kas pernaanõ esiq vai tütrek. Ahjo panja oll' pernaanõ esiq. Leib pant'e ahjo sõs, ku ahi oll' ärq palanoq ja leib häste nõsnuq. Leevälapjo pant'e mõhe veere pääle, puistõti n'apoga jauha lapjo pääle leeväle ala, et leib lapjo külge kinniq ei jääq ja häste lapjo päält ahjo satas. Sõs tett'eväq käeq kas vii seeh vai hapnõpiimä seeh likõs. Tuu jaos oll' anomaga piim vai vesi mõhe kõrvalõ kergo pääle pantoq. Hapupiim tegi käeq nilbõmbas ku vesi. Sõs võet'e katõ käega pätsi suurunõ tükk leevätahast mõhest vällä, pant'e lapjo pääle ja tett'e piklik kümne- kooni katõtõiskümnenaglaline leeväpäts. Leevälapjo oll' ka piklik, tuu perrä tett'egi päts, kas õkva lapjo suurunõ vai kaq veek'ese vähämb. Ku tahas' oll' lapjo pääle ärq pantoq ja katõ käega pätsis tettöq, sõs hämmete viil kässi vii vai hapnõpiimä seeh ja libistedi üle ja tett'e silles ja tett'e jälq pätsile viimätse kõrra käetõmbusõga rist pääle. Ku leeväq kõik ahjo ärq pant'evaq, sõs tett'e jälq ah'osuu pääle käega rist. Ristiq tett'eväq tuuperäst, et Vanahalb leeväkohetust ja leibä ei saaseq puttoq.

Lehm ülnüq: Ma lää sõs läbi mää suu ku pernaanõ mullõ niigi pall'o jüvvä and, et egä kõrd ku leibä küdsä, uma käeq tiä joogi sisse mõsk. (H I 7, 659/60 (1-10), Kanepi kihlkund, Loodusõ Gustav, 1895)

Rõugõ järvistü om järvistü säitsmest järvest Haani korgustigu põh'aõdaguservän. Nuuq järveq ommaq rian Rõugõ ürgoron ja järviahila pikkus om 6,5 km. Järvistühe kuulussõq:

Et hiireq leibä ei süüsseväq, tuuperäst tett'e leeväpätsi pääle inne ahjo panmist lamba seereluuga jäleq pääle. Lamba seereluuga tettö jälg jäi perrä niguq kassikäpä jälg.

Küläpraasnikit ja tsässonapühhi peetäs vai om peet Luhamaal, Ungavitsah, Krohovah, Lõtinah, Koss'olkah, Vohinah, Bolkovah, Molnigah, Pitalovah, Konetskih, Krasnagoorah, Luki Kupeelitsah, Metkavitsah, Parkanuvah, Podgramjeh, Ragosinah, Rääsolaanõh, Sokolovah, Suurõ-Vidovitsah, Väiko-Vidovitsah, Tias'sil, Lebedih, Trubal ja Tavidakondsah.
Eesti haiku om luulõvorm, miä om haikust lühkümb. Hariligun haikun om tsilpe arv 5 + 7 + 5, a eesti haikun om kolmõ ria pääl kokko õnnõ 4 + 6 + 4 tsilpi.

Lehepuuq ommaq sadavidõ lehtiga vai igihall'aq puuq kattõsiimnekasvõ hõimkunnast. Eesti umamaidsõq puuq jaetasõq lehti perrä ahta- ja lajaleheliidsis.

Uma edimädse jutusõ pidi Šākjamuni Sārnāthi hirvepargin (Vārānasī lähkün) umalõ viiele inneskidsele seldsilisele. Šākjamuni edimäst jutust kutsutas Säädmüsetsõõri käümäpandmisõs. Päält tuud rännäs' tä nelikümmend aastakka, uma elo lõpuni Gangese orgo piten, põhilidsõlt täämbädse päävä Bihari osariigin ja opas' inemiisi.

Akbar Suur (Jalaluddin Muhammad Akbar, 1542-1605) oll' kolmas suurmogulist India valitsõja. Tä tull' võimulõ 1556. a. nink vallut' tagasi kunagi suurmogulidõlõ kuulunuq alaq Põh'a-Indian Afganistanini ja lajõnd' ummi valduisi lõunõn Godavari jõõni. Tä kärpe suurmaaumanikkõ džagirdarrõ võimo, lõi püsüvä keskvõimo ja haldussüstemi.

Mustjõgi (Harglõ kihlkunnan üteldäs ka Must egi) om jõgi Võromaal Karula, Urvastõ, Rõugõ ja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karula korgustigu hummogujaost Saarjärvest ja juusk Taheva mõisa man hää poolõ päält Koiva jõkkõ. Tä om Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin.

Lõunõeesti keeleala õdagu- ja põh'ajaon kõnõldavit mulgi ja tarto kiilt peetäs täämbätseni pääväni inämbüisi murdis. Nääq ommaq põh'a- ja lõunaeesti keeleala piiri pääl, tuuperäst ommaq saanuq pall'o mõotuisi põh'aeesti poolõ päält ni kujonuq loomuligus üleminekis lõunõeesti süämen kõnõldavalt maksimaalsõlt lõunõeestilidselt võro keelelt eesti keelele.

Ruumaja om sälgroodsoga elläi, kiä hingäs õhko, om hariligult külmä verega ja eläs päämädselt maa pääl. Ruumajal om paks sarvkihiga nahk nink tä luu munnõ.

Raamatun kujotõdas noorõ naasõ dramaatilist saatust Eestin katõ ilmasõa vaihõl. Koolist valla tett nuur oppaja piät mehele minemä vanalõ talopidäjäle ja ei päseki inämb vaimliidsi väärtüisi mano.

S'aksamaal om paras ilm lämmä suvõ ja külmä talvõga, a pikembit külmi ja lumitsit aigõ om harva. Vihma satas aastak läbi. Talvõ keskmäne lämmäkraat om 0 °C. Taivavii hulk om paras, 500 mm.

"Üü tulõk" om Kalkuni Mari edimäne albom, kon om 4 võrokeelist, 1 setokeeline ja 6 eestikeelist laulu nink 3 pilliluku. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Õunaviks. Kõigi lukõ muusiga om Mari kirotõt, sõnaq ommaq päämädselt perit võro ja eesti luulõtajilt.

Hiina kiil (漢語 hànyǔ vai 中文 zhōngwén) om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian, Indoneesiän ja muial. Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega.
Aastagal 1900 sääd' s'aksa matõmaatik Hilberti David kokko kuulsa nimekirä 23 lahendamalda matõmaatigaprobleemist. Tuu nimekiri sai matõmaatikidõ hulgan väega kuulsas ja vähämbält 9 probleemi noist om ärq laendõt. Aastagal 2000 avaldõdiq vahtsõnõ nimekiri säitsmest tähtsäst probleemist - noid kutsutas millenniumiprobleemes. Noist egaüte lahendamisõ iist om vällä pant üte mill'ona USA dollari suurunõ avvotaso. Õnnõ üts noist (Riemanni hüpotees) om ütine Hilberti probleemega.

Robot' um massin vai programm, miä mõist tüüd tetäq, kas ess' vai kavvõstjuhtmisõga. Hariligult ummaq robodiq elektroonigagaq massinaq, midä juht puutri'. Robodiq võivaq ollaq täütsä hindäperi, puulhindäperi vai inemiisi juhiduq. Robodiq võivaq ollaq inemise muudu, syameheq, till'oq vai suurõq tüüstüsmassinaq. Keerolinõ robot või vällä näüdädäq, niguq tä olõssiq eloh.

Ildampa, kuq Hiiobi Otto Tartun käve, opsõ tan tõist viiulit mängmä ja opas' tuud umalõ paarilisõlõ, Joakiti Kristjanilõ, kinkaq mängseväq ütenkuun inne edimäst ilmatapõlust. Viil juhtõ tä umasäetüt kuuri, kon oll' kuun kuus miist, kiä mängseväq lyytspilli ja viiuliid. Esiq mänge tä kokko kandlõ, duurkandlõ ja klavõriga.

"Sulaiä" (originaalpäälkiri "Sulajää") om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ romaan, miä ilmu 1958 Lundin, Roodsin. Taad peetäs Kolga Raimondi romaanõst kõgõ parõmbas.

Punanõ om värm, miä om pia nigu verrev, a tummõmb, pruunikadsõmb. Punanõ ja valgõ om näütüses Läti lipp ja Lõunõ-Eesti kõgõ hariligumba lehmätõvvo kotsilõ üteldäs, et taa om punanõ lehm, kuiki taa periselt või sagõhõhe ollaq hoobis pruun. Ku inemise veri vähä hüübüs, lätt taa punatsõs.

Põh'asaami keelen om kolm pikkust: edimäne, tõõnõ ja kolmas pikkusastõq. Egäl peethelül ja peethelükogohusõl om üts astõq, ja astmõvaeldus sünnüs sõna seen hariligult katõ astmõ vaihõl (III : II vai II : I, mõnikõrd ka III : I). Mitmõn murdõn jääseq kolmandaastmõlidsõ peethelü iin vabahelüq ja katsikvabahelüq lühembäs, ja katsikvabahelü laad' või ka muutudaq:

1Thesbelanõ Eelijä, Gileadi Thesbest, ütel' Ahabilõ: "Ni tõtõtõstõ ku eläs Issänd, Iisraeli Jummal', kink iih maq saisa: njoil aastagil olõ-õi kastõt õgaq vihma muido ku muq sõnno pääle!"

Blairi Tony (Anthony Charles Lynton Blair, sündünü 6. lehekuu pääväl 1953) om Briti leiboristlik poliitik, kiä oll' Ütiskuningriigi pääministri 2. lehekuu pääväst 1997 27. piimäkuu pääväni 2007.

Riian om Läti presidendi, parlamendi, ülembkohtu ja ministeeriümide kotus. Liinavalitsusõ kotus om Riia raatus Riia vananliinan. Liinavolikogon om 60 liigõt ja vahtsõnõ volikogo valitas egä nelä aastaga takast. Volikogon om kolm fraktsiuuni. Volikogo vali liinapää, kiä aastagast 2009 om vindläne Nils Ušakovs.

Kataloonia om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Vaihhõmere veeren. Piirkunna suurus om 32 114 kruutkilomiitret (veitse vähämb ku Eesti) ja sääl eläs umbõs 7,6 mill'onat inemist.

Florian Geier von Giebelstadt (1490 -1525) oll' rüütli ja diplomaat. Üts talurahvasya juhest Swaabimaal. Engels om tedä nimetänü ütes edimäidsi vabadusvõitlõjide siän.
Viländi maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Viländi rajuun nimetedi ümbre Viländi maakunnas.

Inemiisil om viis miilt: nägemine, kuuldminõ, haisutundminõ, maitsminõ ja pututaminõ. Naidõ riistaq ehk tallitusas'aq ommaq silmäq, kõrvaq, nõna, kiil ja ihonahk. Naaq liikmõq ommaq tegeväq esiqeräligult närve läbi, miä pääaiust näide sisse lääväq. Silm näge, kõrv kuuld, nõna tund haisu, kiil maits ja ihonahk (esiqeräligult sõrmõots) pututas närve abiga ja närviq tallitasõq kõik nuuq tundmisõq pääaiu poolõ, kon vaim sõs arvo saa, määne nätt asi, kuult helü, maitsõt ruug nink nii edesi om.

Taa om pühä prohvõt' Eelijä (sl k Илия, kr k Ἠλίας) mälehtüspäiv. Peetäs pääas'aligult Setomaal ja om aost aigu suur praasnik olnuq, mink juurõq küünüseq inneristiaolidsi kombidõ mano.

Timä maahalaskmisõ pääle 28. piimäkuu pääväl 1914 Sarajevon kuulut' Austria-Ungari Serbiäle sõa. Tuu pääle kuulutiq Austria-Ungariga liidon olõvaq maaq (Kolmikliit) ja Serbiäga liidon olõva maaq (Antant) ütsütele sõa nink pääle naas' Edimäne ilmasõda.

Terve elomaa piiren om lindoravit veidüq ni harvakult ni 20. aastagasaa seen ommaq nääq viil harvõmabas jäänüq. Hummogu puul om lindoravit inämb ku õdagu puul. Õdagupoolitsist elomaist on lindoravit kõgõ inämb Soomõn, a sääl kah õnnõ laiguldõ. Õuruupan jääs lindoravit kõrrast veidembäs, selle et mõtso ülearvo suurõ majandamisõ peräst häöseq ärq vanaq oosõliidsi puiõga haavistuq, miä ommaq lindoravidõ tähtsäq elokotusõq.

Kõmri kiilt kõnõldas põhilidsõlt Kõmrimaal, kon taad kõnõlõs umbõs 500 000 inemist. Keldi keelist om kõmri kiil imäkeeles kõgõ suurõmbal hulgal inemiisil. Kõmrimaal om kõmri kiil inglüse keele kõrval ammõtlinõ ja koolikiil.

"Don Quijote" (hispaaniakeelidse originaalpäälkiräga "El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha") om hispaania kiränigu Cervantese Migueli romaan.

Jeesus Krõstus, Sõna, miä sai lihas, kuuli risti pääl patotsidõ lunastusõs, nõssi üles kolmandal pääväl ja läts' üles taivahe. Tä om inemkunna ainugõnõ Pästjä ja ainugõnõ tõõlinõ Jummal.

Tõõsõ ilmasõa aigo Helsingi päädü mitmõhe Nõvvokogoliido suur'pommitustõ. 1952 peeti Helsingi olümpiamängoq ja 1975 Euruupa turvalisus- ja ütentüükonvõrendsi (ETÜK) tippkokkosaaminõ. Aastaga oll' 2000 Helsingi üts' Euruupa kultuuripääliinost ja 2012 Design-pääliin.

Kõgõ tähtsämp spordiala Brasiilian om kimmähe jalgpall. Brasiilia miiskund om kõikaig olnuq ku mitte kõgõ kõvõmp kõgõn ilman, sõs üts kõvõmbit. Tä om tulnuq viiel kõrral jalgpalli maailmameistres: 1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002.

Keskmäne eloigä om 79,9 aastagat. Ütel immäl om keskmädselt 1,4 last ja kuulminõ om 7,9 1000 inemise kotsilõ 2009. aastaga saisoga. Neoq näütäjäq ommaq üteq maailma madalambaq.

Puulpäävä üüse oll' tuu mängmine. Sõs veeti vägipulka ja oll' kaalaluuri vidämine ja tsuuri lüümine. Kuq öüdsiaig oll' lõpnuq, korssiq poisiq raha kokko, tõiq viina ja peiq sõs perämäst pito.
Lindorrav om kujo poolõst orava muudu, a vähämb. Täl ommaq mustaq suurõq silmäq ja lindamisõs tarvilidsõq ohkuq nahaq ede- ja tagakäppi vaihõl. Karv om täl tihhe ja siidine, suvõl kõllakas kooniq mustjashall ni talvõl hõpõhall. Kõtt ja käppi siseküleq ommaq valgõq, aloskarv om tummõhall.

Mõnikõrd tetäs inne leevä ahjo panmist ka ah'osuu pääl hütsi pääl vatska. Tuu tetäs leeväkohetusõst tollipaksunõ tsõõr ja pandas ah'osuu pääle hütsi pääle küdsämä. Tuu küdsäs niikavva ärq, ku leib ahjo saa pantos. Tuud joq proomitas ja andas maitsaq, et määne leib saa. "Seh proomiq saq kah lämmind vatska," üteldäs, ku vatska murdas ja maitsaq andas.

Mõnõq esiqmuudu joonõq võro keele mooduoppusõn ommaq väega vanaq. Sääntside näütüses või tuvvaq tegosõna olõvigu kolmanda käänüse, miä või ollaq kas s-lõpuga vai ilma lõpulda:

Kotonkoolitusõ viise om väega mitmit. Tetäs võimaligult üldharidusõ iinkujo perrä vai hoobis errämuudu. USA algkoolioppaja John Holt (1923-1985) iistvõtmisõl om edendet "ilma koolilda kasvatamist", kon ei olõq tunniplaani, latsõq mängväq umavahel ja suuri inemiisiga, tegeväq suuriga üten mitamsugumaidsi töid, nägeväq TV-d, tiatrit jne. Kotonoppusõ jaos ommaq mitmasugumadsõq seldsiq, kotonkoolitajidõ ütistüq, nõvvoandmisfirmaq, kavvõstopminõ, e-kooliq jne.

Kaar om kiviehitüse osa, miä om tett tuu jaos, et kattaq mulku (nt. ussõ- vai aknõmulku) müürün ja kandaq müürü, miä om timä pääl. Kaari naati kõgõ inne tegemä 2. aastagatuhandõl i.m.a. Mesopotaamian. Lajalt võeti nääq tarvitusõlõ Vana-Rooma ehitüskunstin.

2010. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Rõugu kihlkunna Haanimaa jaon Haani koolimaja man 13.-15. põimukuu pääväl. Et suvõülikooli pääkõrraldajas oll' Haanimiihhi nõvvokoda ja rektris nõvvokua vanõmb Hollo Agu, sis oll' taa suvõülikuul haanimiihhi hindä kiilt ja näko. Koolimaja man oll' pistü nõvvokua suur pinokoda ja koolin seen sai kaiaq Vodi Alvari ja Margna Epu näütüst kirjäpantust ja saarnõplankõ pääle maalitust Haanimaa ja haani rahva saamisluust. Haanimaast ja haani rahvast sai kuuldaq pall'odõn ettekandin. Juttu oll' nii Haanimaa luudusõst, aoluust ku keelest, pillimeistriist ku ka tõisist meistremehist, kink poolõst Haanimaa kuulsa om.

Magalhãesi Fernão (Fernão de Magalhães, 1480 - 1521) oll' Portugali maiõuurja ja meresõitja. Tä oll' edimäne, kiä sõit' Õuruupast õdagu tsihin Aasiahe.

Keskmädses kodopiirkunnas loetas imätsil 5,7 hektääri, minkast egäpäivi pruugitas õnnõ pesäpuu ümbre kooniq 50 miitrit. Esätside kodopiirkund om kooniq 40 hektääri.

Prehistoric contacts between Mordvin and Indo-European. – Finno-Ugrians and Indo-Europeans: Linguistic and Literary Contacts. Proceedings of the Symposium at the University of Groningen, November 22–24, 2001. Ed. by Rogier Blokland & Cornelius Hasselblatt. Maastricht: Shaker 2002 (Studia Fenno-Ugrica Groningana 2), 84–91.

a) nimisõnno lõpun: pall, kuul, kiil, üts, kats, pang, pätt, täht, kruun, kumm, kapp, parv, kurk, kõik, vask, suur, käng, sälg; hopõn, repän, jummal, pakan, kavval, tütär;
Aastagast 972 naas' vürst (fejedelem) Géza (Árpádi pujapujapoig) Ungarit ristiuso poolõ käändmä. Ku Géza ärq kuuli, tahiq võimo hindäle saiaq nii timä krõstlasõst poig István ku paganast veli Koppány. Veszprémi lähkon peet tapõlusõn lõiq Istváni väeq Koppány ummi ja nii sai Istvánist suurvürst. Aastagal 1000 saat' Rooma paast Sylvester II tälle uhkõ krooni (tuud hoiõtas prõlla Ungari parlamendihuunõn) ja lask' tä ammõtligult kuulutaq Ungari kuningas. Istváni valitsõmisaol sai Ungarist katoliiklik apostlik kuningriik.

Molohk kannahtas külmä inämb ku –40 °C, a taht likõt ja päävälist kotust. Eestin kasusõq molohkaq suun vai suumõtsan, hariligult üten pedäjä ja turbasamblõga.

Seto kiil om Eesti põlinõ piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil, miä kuulus õdagumeresoomõ kiili sekkä ja midä kõnõlõs 12 549 inemist, päämidselt Lõunahummogu-Eestin, Setomaal. Seto kiil om üts lõunõeesti keelist ja võro keelega küländ üttemuudu, nii et puht keeletiidüse perrä võinuq tedä pitäq võro keele osas, a et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu vanaq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis või kõnõldaq võro ja seto keelest eräle. Eesti traditsioonilidsõ murdõtiidüse perrä om setodõ kiil eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murdõ Seto murrak.

Reinu katai om Eesti kõgõ korõmb katai, miä kasus Põlva kihlkunnan Tsolgo lähkül Reinu talon. Ku Reinu katai luuduskaitsõ ala võeti (1959), oll' puu katõssa miitret korgõ ja miitre jago jämme. 1966. aastagal vällä pant silt om talo pernaasõl Orassoni Rael-Adiinal iks viil koton alalõ. Ku Reinu kadajat mõõdõti aastal 1998, saadi korgusõs 13,5 m. Ku korgõ katai parhilla om, olõ-i teedäq. 2008. aasta talvõl murdu Reinu kadaja kolmõst suurõmbast ossast üts ärq, a tuu kõgõ korgõmb oss es olõq.

Inne presidendis valimist oll' tä apartheidivastadsõ liikmisõ aktivist. 1962. aastagal panti tä vangi, sinnäq jäi tä 27 aastagas. Vangin olõmisõ aigu sai täst apartheidivastatsõ võitlusõ sümbol. Peräst vabassaamist 11. radokuu pääväl 1990 propagiirsõ tä ärqlepmispoliitikat, miä tegi lihtsämbäs üleminegi demokraatlidsõlõ riigikõrralõ. Tä valiti presidendis edimäidsil vapol valimiisil Lõunõ-Afriga Vabariigin 27. mahlakuu pääväl 1994. Tollõn ammõtin oll' tä 1999. aastagani.

Naistõpunahain (ja viil umbõs 370 sorti timä perrekunnast – Hypericum) om parra üleilmalidsõ levimisegaq (sisse tuud ka Ameerikahe, kuiki peri om tä Õuruupast). Kaitsõ ala tä kuulu-i.

1900 lätś Uljanov välämaale ja elli sääl Sveidsin, Inglüsmaal, Austria-Ungarin ja Prantsusmaal. Sääl ilmu tä raamat (päälkiri oll' „Midä tetäq?“ ja ilmu 1902 aastal) mink kirotaja nimi oll' edimäist kõrda Lenin.

Reinu katai om Eesti kõgõ korgõmb joba tõist vuuri. Vaihõpääl kuulutõdi rekordihoitjas Ahunapalu katai Tartomaal, a tuu murdu nelä aasta iist ärq.

c) mineväao kesksõnno mitmusõn: (ommaq) mõstu(q), (ommaq) eledü(q), (olliq) söödedü(q), (mar´aq) kor´adu(q); (ommaq) mõsknu(q), (ommaq) elänü(q);

Tšingis-khaan lõi aoluu kõgõ suurõmba ütest tüküst kuun saisva impeeriumi, vallutadõn katõkümne aastaga kestel inämbüse Hiinast, Kesk-Aasia, Tsiberi ja tõisi maid.
Lepsoni Jaan (sünd. 1866?) Väiko-Viirksü küläst Räpinä kihlkunnast om 1940. a. kõnõlnuq üte jutu joodikust soldanist ja tsaarist Piidre Edimädsest.

Bosnia sõja ajal tapeti Serbia bürood ja tagakiusasid Bosniaks. Üks Kotor Varoš omavalitsuses asuvast 18 laagrist oli politseijaoskonnas (MUP) Šiprage.

Terminit lõunõeesti kiil pruugitas innekõgõ keele- ja kirändustiidüsen, kultuuriluun ni ammõtligun kontekstin (nt keele riikliidsin arõndusprogrammõn) lõunõeesti kiili ütitses nimetüses vai lõunõeesti kiräkeelist kõnõldõn. Traditsioonilidsõn murdõtiidüsen kõnõldas lõunõeesti murdist. Keele kõnõlõjaq esiq pruukvaq inämbüisi ummi keelenimetüisi: võro, seto, tarto ja mulgi kiil. Samasugune pruukminõ om harilik ka eesti üldkeelen (nt meediän).

Kreeka luulõtaja Hesiodosõ perrä ollõv tä sündünüq, ku titaan Kronos lõigas' tsirbiga ärq uma esä Kronosõ titi ja visas' tuu merde, kon tuu jäänüq valgõ vatu sisse oiduma. Vatust kasvi Aphrodite, kiä uhuti lõpos kaldõ pääle Paphosõ lähkün Küprüse saarõ pääl.

Liimetsa Heino sündü 22. vahtsõaastakuu pääväl 1928 Karula kihlkunnan Vana-Antsla vallan Peräjärve külän. Tä oll' uma esä Piiri mõtsavahi Johani ja imä Ella edimäne poig. Tä käve Saru ja Taheva algkoolin. Joba 4. klassist naas' saatma jutukõisi murdõvõistlusõlõ, sai sääl tõsõ kotusõ.

Sõna televis'uun om hübriidsõna. Tä tulõ mõlõmbist, nii kreeka ku ladina keelest. Tele tähendäs kreeka keeli kavvõt ni visio tähendäs kaehtust. Televis'ooni sõnna pruugitas sagõhõhe lühendedült: tele. Telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat' om televiisor (lühendedült telek vai viisor).

Vana-Saalussõ uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kelläri järvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni om 91,9 km.

Coimbra (loeq: kuimbra) om liin Portugali keskosan Mondego jõõ veeren. Tä om Portugali katõ kõgõ suurõmba liina - Lissaboni ja Porto - vaihõl, 200 km Lissabonist põh'a puul ja 120 km Portost lõunõ puul.

a) tõõsõn tegonimen: kaiaq, tetäq, ollaq, tiiniq, võttaq, herädäq, kirotaq, häbendelläq;b) käskjä kõnnõviisi 2. käänüse lõpun: kaeq, küsüq, võtaq, puhkaq, kirodaq;c) olõvaao ja lihtmineväao eitävän kõnnõn (edeeitüs): ei tiiq, ei käseq, ei võtaq, es kirodaq, es häbendelleq; ei tetäq, ei võetaq, ei kästäq, es kirotõdaq, es häbendeldäq; (tagaeitüs) tii ei(q), käse-i(q), võta-i(q), nätä-i(q); küsü-i(q), usu-i(q), rao-i(q), häö-i(q), mõsõ-i(q);

1887 joulukuun oll' üliopilasmäss, Lenini Vladimir oll' sääl osalinõ ja selle tulliq täl Kaasani ülikoolin pahandusõq nink tä oll' sunnit säält ärq minemä.

Vinnemaa (Vinne Föderatsiuun) om maa ja riik Õuruupan ja Aasian ni om ilma kõgõ suurõmb riik. Vinnemaal eläs päält 142 mill'ona inemise (2011).

Müürü pikkusõs loetas 6352 km nink täämbädsel pääväl küünüs müür mere veerest Pekingist hummogu puul Gobi kõrbõni Gansu provindsin keset Hiinat.
Ilma umaette tähelda märkmisviise puudusõs om tuu, et nii sakõ ja tähtsä tähendüisi eräldäjä helü nigu kakkõhelü om tävveste märkmäldä, miä jätt sagõhõhe tähendüse segätses, vai om taa märgit väiku üläkomaga, midä hariligult panda-ai tähele ja loeta-ai vällä. Niisama tulõ üläkoma sakõ pruukmisõga kiräpilti mano hulga diakriitiliidsi märke ni umavaihõl lätväq kergehe segi kakkõhelü, pehmehüs, välläjätmismärk ja jutumärgiq, midä kõiki kirotõdas tävveste sammamuudu (') vai pia üttemuudu (' ´ ’ "). Vrd nt lausit:

Ütskõrd sai kass' teedäq, et kuning üten uma tütregaq sõit uman tõllan müüdä jõõ viirt. Tä ütel' umalõ esändäle, et tuu hindä pall'as võtassiq ja jõkkõ tsuklõma lääsiq. Sõs käkke kass' timä rõivaq ärq ja ku kuninga tõld lähküle joud', nakas' kõvva appi hõikama. Ku kuning tõlla kinniq piät' ja küsse, miä hädä om, ütel' kass', et timä esänd, markii de Karabaa tsukõl' jõõn, ku timä rõivaq ärq varastõdi. Kuning lask' noorõlõmehele uhkõq rõivaq andaq, kuts' tä umma tõlda ja pand' uma tütre kõrvalõ istma. Tütär muidokiq õkva armu möldrepoiga ärq.

"Pini hind" om Pulga Jaani edimäne albom, kon pääl ommaq timä mõnusaq jutuq, midä tä esiq lugõ. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.

Kotonkoolitus om üldharidusõ andmise viis, ilma koolin käümiseldä. Kotonoppamine oll' inne valgustusaigu väega harilik, a vahtsõmbal aol om naat taad võimalust jälki maailman rohkõmb tarvitama 1970. aastist pääle.

Oksaneni Sofi-Elina (sündünüq 7. vahtseaastakuu pääväl 1977 Jyväskylän) om eesti juurigaq Soomõ kiränik. 2008. aastagal sai Oksanen uma romaani "Puhdistus" ("Puhastus") iist Finlandia kirändüsavvohinna.

S'aksa keelen kutsuti mõisat Waimel-Neuhof. Arvada, et Joosu nime om tä saanuq üte mõisnigu perrä. Nimelt ost' 1774. aastagal mõisa kolleegiumiassessor Nettigi Justus Johann Ludwig Briesemann (Justus Johann Ludwig Briesemann von Nettig). Joba 1782. aastagal ilmunun Hupeli August Wilhelmi tiidmisraamatun om ärq märgit mõisa kats lõunõeestikeelist nimme: Joso mois ja Wastne Wäimare. Nimme Justus lühendedäs s'aksa keelen Just vai Jost (loeq: juust, joost). Tuud nimme naatigi käändmä: Juust, Joosu.

(koos Sirpa Penttise & Tapani Salmisega) IFUSCO 1988. Proceedings of the Fifth International Finno-Ugrist Students’ Conference, Helsinki, 22–26 May 1988. Helsinki: Castrenianium & Finno-Ugrian Society 1989 (Castrenianumin Toimitteita 35).

Matõmaatiga om üts vanõmbit tiidüisi. Sääntseq mõistõq niguq "arv" vai "geomeetriline kujond" tekküväq tuust, et oll' vaia asjo üle lukõq vai mõõtaq. Edimädseq arvosüstemiq tekküväq Egüptüsen u. 3000-2500, Hiinan ja Babüloonian u. 2000 aastakka i.m.a. Matõmaatikast sai tiidüs Vanan-Kriikan u. 5. aastagasaal i.m.a. Matõmaatigatiidüse arõngu või jakaq kolmõs suurõmbas perioodis.

"Lugõmisõ raamat" (originaalpäälkiräga "Lugemisse Ramat laste kolitamisse tarwis") om Gehewe Carli kirotõt ja 1841. aastagal ilmunu lõunaeestikeeline kooliraamat.

MS-DOS (Microsoft Disk Operating System) om Microsofti luud opõrats'oonisüstem. Taa om DOS-süsteemest kõgõ levinümb nink oll' kõgõ pruugitumb personalpuutridõ opõrats'oonisüstem 1980. aastagil. Ildampa tull' DOS-i asõmõlõ Microsoft Windows.
Afriga Liit (inglüse keelen African Union) om valitsuisivaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 52 Afriga riiki. Tä om luud 9. hainakuu pääväl 2002.

4. märtekuu pääväl 1956 tulliq Nõvvokogo väeq 150 000 mehe ja 2500 tankiga kätte massma, noilõ inämb vasta es saiaq. Revoluts'ooni käügin tapõti umbõs 20 000 ungarlast. Umbõs veeränd mill'onat inemist pagõsi Ungarist tuu lühko ao joosul, ku piiriq olliq vallalõ.

Egeri inemiseq võtiq aktiivsõlt ossa 1848. a. revoluts'oonist. Kuigi revoluts'uun sai lüvväq, oll' perisorjusõ aig läbi saanuq ja 1854 saiq liinavõimoq pääpiiskopist sõltumatust. Kah'os läts' Miskolci ja Pesti vaihõlõ ehitet raudtii Egerist müüdä ja sinnäq vei õnnõ kõrvalharo Füzesabony.

Pulga Jaan (Jaan Pulk, sündü 1947) om Võromaa talomiis, muusik, laululuuja, kirämiis ja Võro liikmisõ tegeläne. Timä kirotõt laul "Egamehe reilendri" ("Tulõ aga tulõ") om väega lajalt tunnõt nink tuud pidäväq pall'oq joba rahvalaulus.

Grünthal om opnuq ka Budapesti Ülikoolin ja om reisnüq muuhulgan Marimaal ja Mordvamaal, tennüq välitüüd vepsläisi man. Timä tiidüsligu huvi keskpunktin ommaq väikumbaq õdagumeresoomõ rahvaq, innekõgõ vepsläseq, soomõ-ugri etümoloogia ja keeletüpoloogia.

Harglõ oja om uja Harglõ ja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Suurõst Apja järvest ja juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 8,6 km.

Otto Gustav sai algharidusõ koton umalt esält. Sõs oppõ mõnõ aastaga Hugo Treffneri gümnaasiumin Tarton. Aastagil 1886-1890 oppõ tä Valgan J. Cimze seminärin köstre ja usuoppaja ammõtit. Suvitsõl vaihõaol 1889 oppõ tä Viljandin ka kihlkunnakooli kuulmeistres. Aastagast 1890 tüüt' tä Põlvan esä man abiköstren ja kuulmeistren. 1897-1930 oll' tä kuulmeistre ja Põlva kogodusõ köstre.

f) katõ silbi ja e/õ- vai u/ü-lõpuga nimisõnon: kastõq, paisõq, lõunõq (lõunaq); imeq, hoonõq; seemeq, asõq; pehmeq, kahrõq; oluq, ohuq, lühüq

Piibli om ristiuso pühäkiri. Piibli sais kuun 66 raamatust, miä jagonõsõq Vana Testamendi (39 raamatut) ja Vahtsõ Testamendi (27 raamatut) vaihõl.

Kaitsõala om tett tuu jaos, et hoita alalõ Hummogu-Eestile tüüpilist suud, suusaari haruldaisi taimi, kaitsa umanäolist maastikku, arõnõvit älvit ni Nohipalo Must- ja Valgjärve. Turismitegevüs kaitsõalal olõ-iq kuigi suur. Inemiseq saavaq esiq kävvü kaeman Meenikunno suud, Nohipalo järvi ja Ilomõtsa taivakivihaudo.

Surmanuhklus om inemise (kohtulinõ) karistaminõ timä ärq tapmisõga. Õigustiidüsen peetäs surmanuhklust kõgõ korgõmbas (vai ka eräkõrralidsõs) nuhklusõs. Seo ilma aigo olõ-i inämb mitmidõ riike karistussäädüisin surmanuhklust ette nätt. Sõskiq pruugitas surmanuhklust mitmin riigen iks viil karistusmoodus. Inemiseõiguisi iist võitlõja ütisüs Amnesty International kinnüt', et 2005. aastagal hukati ärq 22 riigin 2148 inemist. Ütisüse Amnesty International teedüse perrä hukati ärq 2005. aastagal Hiinan 1770 inemist, a inemiseõiguaktivistidõ andmidõ perrä om tuu nummõr' kimmähe pall'o suurõmb (arvatas, et esikiq inämb ku 8000). Õdaguriigest tarvitõdas surmanuhklust karistusmoodus õnnõ Ameeriga Ütisriigen (mitte kõigin osariigen).
Eestin kõnõldas vinne kiilt põlitsõhe Peipsi järve veeren, kon eläs põlinõ vinne vanausoliidsi kogokund. Põhilidsõlt vinnekeeline om täämbädsel pääväl Vinnemaa ala jäänüq jago Petserimaast, kon om ka põlist vinnekeelist rahvast. Nõvvokogo aol om pall'o vinnekeelist rahvast Vinnemaalt, Ukrainast ja Valgõvinnest sisse tuud Põh'a-Eesti liinohe Talliinahe, Narva, Kohtla-Järvele, Jõhvi, Sillamäele ja Paldiskihe, kon om vinne keele kõnõlõjit täämbätseni pääväni väega pall'o. 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vinne kiil 383 118 inemisõl imäkiil.

Legendi perrä lõiq liina aastagal 482 veleq Kii, Štšek ja Horiv nink näide sõsar Lõbed. Tuuperäst tähüstediq 1982. aastagal Kiiova 1500. sünnüpäiva. Liin sai nime kõgõ vanõmba vele perrä. Kiiovan ommaq olõman ka Štšekavitsa ja Horevitsa mägi nink Lõbedi jõgi.

1596 tulliq türkläseq viil suurõmba väega ja pääle lühkest piiramist võtiq kandsi ärq. Sõs tull' 91 aastakka Osmannõ valitsõmist, mink joosul Eger oll' türgü valitsõmisütsüse vilajeti keskus. Kerikist tettiq mošeeq, kants ehitediq ümbre, ehitediq minarette ja avalikkõ tsukõluskotussit.

Kakkõhelü om võro keelen nimisõna mitmusõ, nt maaq, piniq (vrd ütsüs maa, pini), tegosõna käskjä kõnnõviie, nt tiiq, võtaq ja pall'odõ muiõ keeleoppusliidsi katõgoorijidõ tunnus (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ nimekirjä).

Noq um jõgi ärq kuiunuq, miä kala siin noq viil elläq saa vai um. Kalal jääs sälg vii sisest vällä, noq kon timä sõs viil eläs vai um. Ärq um naaq võrrõndiguq kaq liiva täüs uhtnuq. Ni pall'o um sügävämpi kotussit, kuq veskitammi pääl. Sääl vaest um viil ärq mõni suurõmb kala. Sääl saa timä viil elläq. Aq vanast oll' tõõmeeli jõõhn rohkõp vett. Sõs olliq vihmatsõbaq aoq. Aq noq tükke peris ärq kuiuma. Saa-õs tsirgulõ inäp vasarõ hämmädäq ka-s. Mi saq tiit vai olt. Noq olõ-õiq mitu aestat inäp kalla söönüq. Vähä maik um joq meelestki ärq lännüq. A kost vanast oll' jõgi kõik vähki täüs kuq sibinitsu. Vähki jaq kallu, sagunahe. Sõs muguq minti jaq tuudi, puudus es tulõq.

Lipu pääl om 6 võrdsõ lakjusõga horisontaalsõt triipo: üleväst alatõn rohilinõ, valgõ, sinine, sinine, valgõ, rohilinõ. Kats keskmäst sinist triipo moodustasõq üte laja sinidse riba. Lipu kesken om Põlva liina vapp.

300 g soolasiini, 200 g ts'algotõt tsialihha, ½ takanat kesväjauhõ, 3 sibulat, 2 munna, tsitroni- ja valgõt pipõrd, riivit saia.Seeneq leotaq ja ts'algotaq. Ts'algotaq sipul' ja hautaq võiu seeh kullakarva pruun'st. Siädäq kõik kõrdapiteh läbi. Laskaq segol tunn'kõnõ saistaq. Höörütäq kotletid, püperdäq riivit saia seeh. Kütsäq.

Arvada, et uma nime om tä saanuq tuulõkivi (tuulõveski) perrä, miä kunagi sääl mäe pääl oll'. Täämbädsel pääväl kasusõq mäe pääl mõnõq puuq ja puhmoq.