Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Bezsvors (anglīšu weightlessness, latvīšu bezsvara stāvoklis, lītaunīku nesvarumas, krīvu невесомость) – stāte, kuramā lītyns natur svora, t. i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).

Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.

Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.

Krystapiļs nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu sešu pogostu. Administrativuo centra navā, nūvoda dūme uors nūvoda teritorejis Jākubmīstā.

Škeļtiņu pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Škeļtiņu pamatškola, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar katuoļu, pravoslavu i staroveru parapejom.

Saule — vīneiga zvaigzne Saulis sistemā, apleik kurai grīžās cyti ituos sistemys objekti: planetys i tū paceļnīki, pundurplanetys i tū paceļnīki, asteroidi, meteoroidi, kometys i kosmiski putekļi.

Daugova — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī . Kūpeigais upis garums – 1020 km.

Jau nu 1911 goda jis dareja Šveicarejis vaļdeibā, kurā beja finansu ministrs, vāluok nu 1920 goda beja par uorlītu ministru. Jezups Mots pīcas reizis beja par Šveicarejis vaļsteibys prezidentu un pastuoveigi vadeja Šveicarejis delegaceju Naceju Ligā, kurā nazcik reižu beja ībolsuots par prīškinīku.

Piec 1988 gods daudzi dasalykuse īstotūt i raistūt Latgolys tiemiešonys institutu, taisūt latgaļu gruomotu biblioteku Daugpilī, tuoļojūt ziniskūs rakstīņu lasejuma Acta Latgalica izlaisšonu tāvainē i organizejūt cytus latgaliskuos kulturys aktivitetus.

Leiksnys Vysusvātuokuos Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostā. Atsarūn Vaikulīšu solā pi Daugpiļs — Reigys autoceļa, 1 km nu pogosta centra Leiksnys.

Ar Oskara Seiksta vuordim komponātys dzīsmis 2009 i 2011 godā izlaids Latgalīšu rokmuzykants Sovvaļnīks (īguoja albumūs Sūpluok i Bolts susātivs).
Biblioteka (greku: βιβλίον, biblīos – "gruomota"; θήκη, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.

Kod a/s "Christine Backman" kompaneja bankrotēja, juos golvonais konstruktors Kārlis Irbītis puorguoja dareitu iz VEF. 1935 g. Kārlis Irbītis pasūleja VEF-am taiseit skrīnmašinis. Piec atsagrīzšonys nu Milana skrīnmašiņu paruodis, 1936 godā Irbītis konstruēja monoplanu I-11, kurs puorveice pasauļa rekordu pa dreizumam, bet tys natyka oficialai apstyprynuots (240 km atostumu nu Reigys da Kaunis I-11 īveice par stuņdi i divdesmit mynotu).

Marija Andžāne mīl dabiskumu, vienkāršību un patiesumu. Viņai tuva ir vienkāršība valodā un formās, tādēļ viņai nav pārāk spilgtu epitetu, nav vārdu spēļu, kā arī sarežģītu ritmu.

Lītne (latvīšu: viela; krīvu: вещество; anglīšu: substance, material) — cīts, škeists ci gazeigs materials, sasadorūšs nu elementardaleņu i turūšs zynomys fizikaliskuos soveibys.

irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.

Dzeivuli publicāti periodikā i kūplasīņūs. 2004 godā izguojs autoris aiļu lasīņs Leluos atlaidys. Jam soveiga surreala i modernistiska izsaceiba, kurū roda romaņtiskuo suope, baime nu naeistynuma sevī, ambivalents i paradoksals pasauļa jutums, radeišonys suope i svātums. Pazeistamys i publikys nūmīļuotys tykušys Sovvaļnīka dzīsmis ar Līgys Rundānis vuordim - Vysi vieji , Atrasšu tevi , i Vosoruošonai . Diskā Sūpluok īguoja i iņterveja ar Līgu Rundāni.

Dzymuse 1898 gods jaunagods mieneša 4 dīnā Daugpiļs apleiciņa Leiksnys pogosta Jaunušānu solā. Myruse 1968 gods jaunagods mieneša 28 dīnā Pasadenā, Kalifornejā, ASV. Paglobuota San Fernando katuoļu misejis kopūs svaicaiņa mieneša 1 dīnā.

Raugeņa - latgaļu nacionalais iedīņs (dzierīņs) nu rudzu myltu ar pīdavom. Sateikams Latgolā i seņuok latgaļu apdzeivuotuos zemēs Boltkrīvejā. Raugeņu var i dzert kai dzierīni.

Jezuiti aba Jezus bīdreiba (latiņu: Societas Jesu) — katuoļu bazneicys ordyns, kas īstateits 1534 godā. Ordyna dybynuotuojs beja spanīšu brūniskungs Ignacejs nu Lojolys. Golvonais snāgs — katuoļu ticeibys izplateišona i nūstyprynuošona. Latvejā ordyns apsamete 16 godusymtā.
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.

Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.

Ontons Rupaiņs (Antons Rupainis) — „dzims 1906. godā 13. septembrī Bieržgalis pogostā, Pūrišķu cīmā. Mirs 1976. goda 20. aprelī Lakrosā, Viskonsinā, ASV, 1976. godā urna ar palnim puorapbedeita Miķeļa kopūs Reigā, 1991. godā puorabedeits Bieržgalis kopūs.”

Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.

Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה; anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs školā Latgolā, Daugpilī.

Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.

Saladuks aba saladuka — latgaļu gavieņa laika iedīņs. Iedīņa pasauka sīnama ar vuordim "soldons" i "salynōt". Pādejū lītoj, dorūt olu, i jis zeimoj 'aplīt īsolu ar vardušu iudini kubulā'. Iudinī izškeist īsolā asūšuos cukra lītnis, i nu tuo škeistums teik soldons.

Mežvydūs zynoms pīstuoškys ap poeta sagvuorda ciļmi. Napatuoļ nu juo dzymtuos sātys asūte vīta, pasaukta par "Madsolu" deļ tuo, ka J. Ludbuorža vaciukam tī vadūt nu rotu izsleidiejuse i sasatrīkšuse mads buca.

Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.

Jam 1 litri paneju, damat 2 gluozis cukra i aizvard. Iz peteļnis pagrudynoj vēļ ½ gluozis cukra i īlej korstajuos panejuos. Atsaļdej i īber leidz vajadzeibai myltu. Cap opoluos ci četrustyureiguos pormeitēs.

Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: загрязнение, загрязнение среды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.

Azara forma opolona, azarmale zama i lāva, dybyns leidzons, smiļkšuots, vydsdaļā dyune. Pūstumūs azarmalē pussola i 0,2 ha leluma azarsola. Azaru puortak Plysūne – ītak vokorūs, nu Zeiļovys azara, iztak reitūs, pa Sīnuojis tecīņam. Azars dīnavydūs pījam ryuču i gruovu iudiņus nu Gordovys, Moļvejis, Keiša azaru. Eutrofs, drupeit aizaudzs azars. Dzeivoj raudys, plauži, leidakys, asari, karpys, leini.

"Rāznys" atpyutys kompleksa teiklavīta – nazcik faktu ap Rāznu (latvīšu, anglīšu, vuocīšu, krīvu, švedu, praņcīšu volūduos), taipoš azara i apleicīnis fotografejis

Surinams (nīderlandšu: Surinam) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Paramaribo. Vaļsteibys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju, i ite 91 pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Šuplinska, I. Komisma elementi Ontona Rupaiņa prozā. Via Latgalica: humanitāro zinātņu žurnāls. Rēzekne: Rēzeknes Augstskola, 2009, 143.–153. lpp.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.

Caur J. Eļkšņa ryupasti Rēznē izdrukavuotys vaira kai 150 gruomotu latgaļu volūdā, taipoš gruomotys ap Latgolu cytuos volūduos. Kūpeigais izlaistūs gruomotu skaits - vaira kai 450. Regularai drukavojamī laidīni latgalīšu volūdā:

Andryvs Jūrdžs (pīdzims 1845. goda 30. novembrī (piec cytim datim — 1854. godā) Ludzas apriņča Zaļmuižas pogosta Kuorklinīku cīmā; nūmirs 1925. goda 22. aprelī, apglobuots Nautrānu pogosta Desetnīku kopsātā) beja latgalīšu literuots i gruomotnīks.

Daleiba organizacejuos - AAU (Association of African Universities, ACU (Association of Commonwealth Universities), CHEC (Cape Higher Education Consortium), HESA (Higher Education South Africa), IAU (International Association of Universities)

Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.

O. Kalējs organiziejs Latvejis vaļstiskuo viesturis muzeja Daugpiļs atdaļu (niule – Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs) i nu 1938 da 1941 gods bejs Daugpiļs muzeja viersinīks. Jis pīlasejs lelu i zeimeigu Latgolys keramikys kolekceju. 1940 godā O. Kalējs pīsadaleja Latgolys dzīšmusvātku organiziešonā. 1941 godā pajimts navaļā i izsyuteits, da Latvejis grīzīs 1958 godā. Paruodēs juo dorbi otkon izstotomi nu 1970 gods. Latvejis muokslinīku savīneibys bīdrys nu 1991 g. personalparuode sariedeita Reigā 1992 godā. Mirs 1993 g. janvara 16 d. Reigā.

Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu - Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus - škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus - jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.

Veirīts (anglīšu man, latvīšu vīrietis, krīvu мужчина) – cylvāku (Homo sapiens ) škirys veiriškuos kuortys pīstuovs. Termins veirīts zeimoj saaugušu cylvāku, cikom puiškyns – veiriškuos kuortys bārnu. Folklorā i runysvolūdā veirīša sauc taipat i par veiru.

Andryva Jūrdža literariskuo darbeiba ir bejuse ražena — jis raksteja originaldorbus, tulkuoja, atdzejuoja, vuoce vacūs ļaužu gudreibu, kūpumā jis ir sarakstejs 25 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 38) bīzus siejumus. Gruomotys beja moza formata i aptvēre ap 1000 puslopu kotra. (kūpsummā izīt 11 858 puslopys aba 5929 lopys)

Lelais Līpkolns (Līpkolns, Līpukolns) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Latgolys regiona poša augstuo viersyune. Vyscaureigais augstums – 289,8 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 86 m.
Jākubmīsts — mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.

Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.

Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd - latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).

Mariņdzis aba Marinzejis muižys piļs pastateita nu 1845 da 1847 godam klasicizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis irā Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostā. Muiža bejs vīns nu daudzeju fon der Borhu sovumu Latgolā. Muižys centra pīstateiba sataiseita ap regularu prīškys pogolmu. Nu ībraucamuo ceļa pusis pogolmu apjieme akmiņu sātmaļs, a tuoļuok beja muižys kliete, staļs i ūtrā pogolma golā piļs. Tān pilī dora Atašinis pogosta Bruoļu Skryndu vydsškola.

Stelenboša universitets (afrikaans: Universiteit van Stellenbosch, anglīšu: Stellenbosch University) — vydtautyskai pīzeits universitets Stelenboša mīstā Dīnavydafrikā. Cyti tyvuokī universiteti — Keiptauna universitets i Vokorkeipa universitets.

Pardofelis marmorata (Martin, 1837) (anglīšu: marbled cat; krīvu: мраморная кошка; latvīšu: marmorkaķis) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Pardofelis marmorata dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.

Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.

Drošības apsvērumu dēļ ir uzstādītas platformas ekrāna durvis. Visās platformās ir vienota drošības personāla un drošības kameras. Šobrīd tiek izmantoti 19 auto Siemens Modular Metro tipa trīsriteņu metro vilcieni. Katrs metro vilciens sastāv no diviem automašīnām un centrālās piekabes automašīnām.
Prionailurus rubiginosus, Geoffroy Saint-Hilaire, 1831 (anglīšu: rusty-spotted cat; krīvu: пятнисто-рыжая кошка) irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus rubiginosus dzeivoj Iņdejā i Šri-Lankā.

Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.

Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.

Dzymuse 1938 g. Dagdys nūv. Aņdzeļu pogostā. 20 godu atdarejuse par školuotuoju Latgolys školuos. 1976 - 1984 g. bejuse Rēznis mīsta kulturys pīminiekļu sardzeibys inspektore. Itymā laikavydā tiemiejuse daudzejis nūvodnīku pīminis vītys, arhitekturys pīminiekļus. Suocūtīs atdzimšonai 1998 godā, īsavadynuojuse latgaliskuo kulturys populariziešonys dorbā. Daudzi dasalykuse sataisūt pīminis vītu viesturnīkam B. Brežgai, pyrmuo latgaļu kaleņdera laidiejam G. Maņteufeļam, īstotūt i īriedejūt latgaļu bazneicnīka, literata i politika Fr. Trasuna muzeju Kolnasāta (atdareits 1992 g. augusta 11 d., vaļstiskuos zeimeibys kulturys pīminiekļa statuss nu 1994 g.).

1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.

Mejveice (anglīšu: interaction; krīvu: взаимодействие; lejslatvīšu: mijiedarbība) — darbeiba, kurys procesā diveji voi vaira subjekti ci objekti tys tū ītakoj (tys tū veic).

Dzims Posyunis pogosta Katalovā, 1975 godā beidzs Latvejis vaļstiskuos konservatorejis vokalū klasi i suocs dareit operā. Apjiems nazcik desmišu parteju nu miļzeiguo klasiskuo repertuara. Daudzeju Latvejis i vydtautyskūs konkursu laureats. Mirs Reigā.

Felis bieti, Milne-Edwards, 1892 ((anglīšu: Chinese mountain cat, krīvu: китайская горная кошка, или гобийская горная кошка, latvīšu: ķīnas tuksneša kaķis)) irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Felis bieti dzeivoj pūstum Kīnā.

Pyrmū katōļu kūka dīvanomu Borkovā pastateja 1793 godā Mikeļs Borhs Svāto Mikeļa Erceņgeļa gūdam. Bazneicā vadeja Varakļuonu jezuitu miseja i kūka dīvanoms beja atdareits 89 godus.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".

Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Viņas dzejiskā māksla pastāv tuvu tautas mākslas vienkāršībai. Pati dzejniece ir teikusi, ka mazai domai nav vajadzīga liela forma. Arī dzejnieces domas ir vienkāršas tāpat kā pašas tautas domas. Viņa meklē patiesību ikdienišķajā, meklē dzīves jēgu pasaulē un atrod to dzīvībā. Meklē cilvēku sadzīves pamatus un atrod tos sirsnībā, meklē spēku dzīves grūtību pārvarēšanai un atrod to dzīves optimismā. Meklējot mūžīgo patiesību un skaistumu, M.Andžānes skatījums ir gaišs. Viņa redz garu un cēlumu visos dzīves sīkumos. Tādēļ laime aiz trejdeviņām jūrām, pēc kā dzejnieki ilgojas, ir māns. Laime ir tepat, tikai jāmāk to saredzēt. Un M.Andžāne to saredz tāpat, kā to saredzēja mūsu seņči. Rakstniece savā vienkāršībā grib dot visiem baudāmu un saprotamu dzeju, grib un spēj visiem iekustināt skaistuma jūtas.

Nu 1927. goda O. Rupaiņs regulari publicēja dzejūļus, tāluojumus, skicis latgalīšu periodiskajūs izdavumūs. Pyrmuo publikaceja – roksts „Kai apspīž Latgolas skolas” laikrokstā „Latgolas Vōrds” (1922, Nr. 40). Pyrmī īspīstī dzejūli – „Mōkūneits” i „Piec godim” – žurnalā "Zīdūnis" (1927, Nr. 1). O. Rupaiņs raksteja cīši daudz gon latgalīšu, gon puornūvoda literārajā volūdā. Sadzeivis luga „Laikmetu maiņā” („Zīdūnis”, 1930, 2-8) i komedejis „Dzymtuo zeme” (1936) i „Jaunuo audze” (1939) ir muokslinīciski samārā naizstruodotys, Latgolā cīš popularys i vairuokkuort īstudātys. Vairuokys 30. godūs Reigā i Latgolā izruodeituos lugys („Teātris bez teātra”, „Lels cylvāks un sovs pat latgalīts” u.c.) nav sasaglobuojušuos. 1937. žurnalā „Atpūta” publicāts nūzeimeigs O. Rupaiņa dorbs, plašs viesturiskais romans par viduslaikim Latgolā, par dominikaņu klūstera dybynuošonu Aglyunā „Baltie tēvi” (1 - 2, 1963 – 64). Ūtruo pasauļa kara godūs pazuduši vairuoki humoristiski dorbi.

P. MIglinīks ir publiciejs ari rokstus par Latgolys zemnīku gryutū stuovūkli i muižnīku nacylvieceibu tūreizejuos Pīterpiļs liberaluo vierzīņa krīvu aveizēs.

Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%.

Vītauts Landsberģis (lītaunīku: Vytautas Landsbergis; dzyms 1932. 18. oktebra m. 18 dīna Kauņē) lītaunīku politiks, pyrmais napavaļdeigas Lītovas vadeituojs 1990-1992.

Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Latvejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.

Rogāļu akmiņs irā vīns nu pošu lelūs akmiņu Latgolā. Akmiņs atsaguls Rogāļu ryuča malē, natuoli nu ryuča ītakys Daugovā. Da akmiņa var daīt pa īriedeitu dobys stygu. Daugovys malē skaiškys apsavierīņs da Uobeļu solom - prīškā Mozuo Uobeļu (Fogta) sola, zamyn pa straujai - Leluo Uobeļu (Burkuona) sola, iz kurys treis dzeivuojamuos sātys. Pamatmasa - granits. Rasšanuos vīta - Kareleja. Māri: garums - 6,5 m; plotums - 4,6 m; augstums - 3,7 m; apleikmārs - 18,5 m; vydums - 40 m3.

Līkne (baļtīšu: ieleja; anglīšu: valley; krīvu: долина) — geografiskuo reļjefa forma, pasazamynuojums zemisviersā plotuokā teritorejā, pašaurs samārā ar sovu garumu i vysucieškuok leikumuots.
Viesturiskai Kepovys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Osyuna pogostā. 1945 godā Osyuna pogostā īstateja Kepovys solys padūmi. 1954 godā Kepovys solai daškiera likvidātū Apaļu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.

Dzymuse Ribinišku apleicīnē. Vuicejusēs Pīterpiļs latgalīšu školuotuoju kursūs. Bejuse školuotuoja Preiļūs i atsaceiguo par školu dorbu Viļānu apleicīnē. Nu 1920 g. dzeivuojuse Moskovā, darejuse Moskovys latvīšu-latgalīšu kulturvuiceibys brīdreibā „Prometejs” i ituos bīdreibys izdūtuvē. Padarejuse lelu dorbu latgalīšu volūdys populariziešonā, latgalīšu raksteibys vaicuojumu parādavuošonā i volūdys vuiceišonys metodikys darynuošonā latgalīšu školom. Stalina režima "etniskūs teireišonu" laikā 1937 godā represāta, atbejuse politiskā aizspīstumā 20 godu. Myruse Tulys apgabaļa Aleksinā.

Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".

Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: горная порода) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.

Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: круговорот воды, гидрологический круговорот, влагооборот; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.

Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu.

Puļvierņa parks (latvīšu: Porohovas parks, krīvu: Парк возле Пороховки) — parks Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, Kimejis mīstadaļā apleik Puļvierņa azaram. Vierīniska vīta ar vacim sādynuojumim. Azarmalē īriedeits myuds, parkā bārnu kaitu laukumeņš. 2016 godā suokta parka rekonstrukceja.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tyvuokuo staceja "Leivuons" linejā Reiga-Daugpiļs 14 km nu pogosta centra.

1986. goda labeibys m. 1. dīnā Preiļu sīra dareitova tyka daškierta agrofirmys „Красный Октябрь” sadorā i produkceji eksportieja iz Krīveju.

Lynx rufus (Schreber, 1777) (anglīšu: bobcat; krīvu: рыжая рысь; latvīšu: rūsganais lūsis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Lynx rufus dzeivoj Pūstum Amerikā.

sistemys voi strukturys papiļdeišona, palobuošona voi damāruošona jaunim aizprasejumim (ļaudeibys raisteiba, ekonomikys raisteiba, regiona raisteiba);

Kareiba (anglīšu: military affairs; krīvu: военное дело; latvīšu: kara lietas) — vaļsteibys politikys i ļaudeibys dzeivis atzare, sasīta ar karu, karuošonu i vaļsteibys apsardzeibu.

Kalimahs (greku: Καλλίμαχος; * ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) – vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.

Nūvodā dora Posyunis pamatškola, Sīnuojis vydškola i Sīnuojis muzykys i dailis škola. Vīna bārnu pyrmškolys īstote Sīnuojā i pyrmškolys bārnu grupa Posyunis pamatškolā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.

Latgalīšu karūgs apstyprynuots latgalīšu pīstuoveibys organizacejā "Latgolys Saeima" Rēznē 2010 godā, īsvieteits Aglyunā 2011 godā. Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūme 2011 godā suokuse sarunys ar Latvejis Heraļdikys komiseju ap latgalīšu karūga apstyprynuošonu taipoš par Latgolys regiona karūgu.

Pa zamaini tak na viņ Mudova, a i juos datakys – Iudrupe (krīvu: Утроя, latvīšu: Rītupe), Sīnuoja (krīvu: Синяя, latvīšu: Zilupe), Iļža (aba Ludza, krīvu: Лжа), Kūkova (krīvu: Кухва) i ct.

Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.

Gavieņa laikā Latgolā batviņu virīni taisa bez galis: batviņus izvard i nūlaupej, sagrīž škēlem i salīk vyrtā atsaldātā iudinī. Itymā škeistumā īlīk nazcik maizis gorūzeņu deļ skuobuma i ryugšonys. Škeistumu tur muolinī pūdā, i par kaidom 24 stuņdem tys jau gotovs virīņs ar soldonskuobu garžu. Ād ar lizeikom, dakūzdami maizi. Kurūs nakurūs apvydūs itaida batviņu virīņa bez galis sauce Uboga asnis.

Stabuļnīku pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms, biblioteka i feļčeru punkts Stabulnīku solā i Viļceņu staroveru parapeja Viļceņu solā. Pogosta centrys Stabulnīki.

Beidzs Rēznis 5 vydsškolu i Latvejis Universiteta Filologejis fakuļtetu. 2007 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju "Kalimaha himnu poetika". Da 2009 godam bejs vuiceituojs Latvejis Universitetā. Nu 2010 gods nūtaļ dzeivoj Rēznē, dora Rēznis augstškolā par docentu, vuica senejūs greku i latiņu volūdu. Tāmātuojs Regionalistikys institutā Rēznē.

Pirmās Bangkokas metro līnijas, kas oficiāli pazīstama kā "Chaloem Ratchamongkhon" (Thai สาย เฉลิม รัช มงคล), celtniecība. "Svinības Royal Auspice" & ndash; Vai neoficiāli kā "Zilā līnija", sākās 1996. gada 19. novembrī. Projekts vairākkārt kavēja ne tikai 1997. gada ekonomiskā krīze, bet arī sarežģītu civilu inženiertehnisko darbu dēļ, kas saistīti ar masveida pazemes Struktūras, kas dziļi iesakņojusies augsnē, uz kuras ir uzbūvēta pilsēta.

Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.

Australejis Sadraudzeiba, Australeja (anglīšu: Commonwealth of Australia, Australia) — vaļsteiba Zemis dīnavydu puslūdē. Australejis 7 617 930 km² pluotā dzeivoj vaira kai 24 milijoni dzeivuotuoju. Jei irā 6-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.

Dzimis Daugpiļs apleiciņa Jasmuižys pogostā. 1908 goda vosorys mienesī beidzis Belostokas realškolu, tai poša goda rudiņa mienesī īstuoja Krīvejis Vladamira kara školā, kuru jis beidza 1910 godā ar 1 škiru.
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri - Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums - 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts - Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).

Dzymuse 1925 godā Rēznis apleiciņa (niu Viļānu nūvoda) Viļānu pogosta Zvidreņu solā zemnīku saimē. Vuicejusēs Rēznis 1 vydškolā i Rēznis muzykys vydškolā. Beiguse Jezupa Veitula Latvejis valsteibys koņservatorejis (niu Latvejis Muzykys akademejis) kordirigentu atdali. Nu 1954 da 2000 godam dareja Daugpiļs muzykys vydškolā (niu koledža), kas bejuse juos vīneiguo pamata dorba vīta. Vadejuse nazcik pošdarbeibys kolektivu, bejuse i pošu zynomuo Daugpiļs kora "Latgale" viersineica. Latgolys nūvoda Dzīšmu svātku, Školuotuoju koru saskrīšonys i VII Školu jaunīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte, taipoš XX, XXI i XXII Vyscaureigū latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte. Daudzu latgaļu tautysdzīšmu muokslyskuo apskaistu korim autore. Lela Latgolys nūvoda i kulturys patriote.

Sataiseišonys parāds: Cyukys gali ar kaulenim nūskoloj, līk vardpūdā ar soltu iudini. Aizvard, nūsmeļ putys, damat suoļa, īlīk vasalu nūlaupeitu cybuli i iz mozys līsmeitis vard buļjonu. Kod gaļa kuoni meiksta, damat ozbora. Šaļti pavard, tūlaik daber sagrīztys buļbis. Iz gola damat veļ maltus malnūs pypyrus, sokopuotus zaļumus (kropus, pīterzuoli, zaļūs cybuleišus), samaisa i nūceļ nu guņs.

Šķieršļym aizsprūstuotais ceļš jau agrā bierneibā maņ izveiduoja dīzgon spieceigu atzinu: kļiut dereigam. Nadūmuot tikai par izgleiteibys gaitom, bet īgiutuos zinuošonys izmontuot praktiskā dzeivē. (..)

Dzjupka aba cjupka— tradicionals latgaļu iedīņs nu malnuos maizis gabaleņu lynsāklu olejā ci pīnā, a voi nu bīzapīna gabaleņu pīnā. Var damest suoļa, dagrīzt cybuļu, īdrabēt vyrtys buļbis (a voi ādūt juos dakūst).

Datorzineibys termini — dūti kai anglīšu terminu alfabetiskys saparāds; nazcik latgaļu vuordim dūtys i definicejis - ira nūruodis iz rakstīnim. Datorzineibys terminu sarokstā sevkurs viersvuords suocās ar tabeleiti, kuramā jis puorvārsts anglīšu, latvīšu, latgaļu i lītaunīku volūduos. Paļdis latgola.lv vuordineicys sastateituojim ([1])!

Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.

Puorvārstivs (anglīšu: translator, machine translator, translation tool; krīvu: переводчик; latvīšu tulks) — ītaise, programa voi sistema, kura puorvierš (puormej) vīnys volūdys sacīņus voi garuokus tekstus iz cytu volūdu.
Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kapeņu pogostā. 1936 godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945 godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954 godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960 godā i Salinīku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.

Niule Tiervete vairuok pazeistoma saisteibā ar A.Brigaderi (1861.—1933.) — literaruos puorsokys žanra kūpieju latvīšu literaturā. Te juos memorialuo sāta "Spreideiši", te — meža ainovu parks ar kūktieļnīka Krišjāņa Kugras (1904.—1979.) veiduotajim tālim i dendrarejs. Puori Tiervetis upeitei - Tiervetis piļskolns, vītejū dzeivuotuoju saukts ari par Cukra kolnu (Cukurkalns) — populara zīmys atpyutys vīta.

Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs. Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.

Teiceja — upeite Lubuona dīnavydu apleicīnī, iztak nu akača Teiču pūrā, vejās škārs Atašinis, Varakļuonu i Mūrmastinis pogosta, ītak Lubuonā, garums 23 km.

Bieržgalis nūvodpietnīceibys muzejā apskotama pastuoveigo ekspoziceja, veļteita ivāruojamuo Latgolys rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i darbeibai." Pseidonimi: Skolotājs, Stabiņu Kepīts, O. Vīntūļs. Gruomota „Bērzgales novads” veļteita O. Rupaiņa symtgadei.

Eduards Voļters (lītaunīku: Eduardas Volteris, krīvu: Эдуард Вольтер, 1856 — 1941) — etnografs, volūdzininīks, bibliografs, latgaļu folklora aizraksteituojs i tāmātuojs.

Dzims 1975 g. oktobra 13 d. Nautrānu (niule Mežvydu) pogosta Gryudinīšu solā. Vuicejīs Mežvydu pamatškolā, beidzs Aglyunys gimnazejā, Jelgovys školuotuoju institutā. Studiejs Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets) filologejis specialitetā. Darejs nazcik Latgolys i Zemgalis školuos.

Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru .

Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.

Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.

Atmeja (baļtīšu: veids; anglīšu kind, sort, type; krīvu вид, разновидность) — kaida naviņ subjekta, objekta ci darbeibys vīna nu varamūs formu.

Karūgā radzamais gerbs ar boltu grifu iz sorkona fona kai Latgolys (Infļaņtejis) gerbs lītuots nu 16 godusymta da 1921 godam, cikom Reigā oficialai naapstyprynuoja cytaida Latgolys gerba , kurs izaškir nu viesturiskuo. Zyluo kruosa latgalīšu karūgā simbolizej senejūs latgalīšu muokslu (mieļu vylnainis), Latgolys azarus i upis, naktineicu zīdus i lynazīdus. Kruosu streipu samārs izlītuots taids pat kai Latvejis vaļsteibys karūgā, līvu karūgā i Sielejis karūgā, tai simbolizejūt Latvejis regionalūs kulturu vīneibu. Pa heraļdikys princypim, praktikā varams lītuot i zylai-boltai-zyluo latgalīšu karūga variaceju bez grifa.

Dzymuse 1935 g. apreļa 22 d. Sīnuojā. Beiguse Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) proteinu biokimejis atzarē. Tiemiejuse apopiloproteinu kimejis i piloproteinu metabolizma problemys. Nūstatejuse piloproteinu puormeju dobyskuos i eksperimentaluos naveseleibys, specializiejusēs fizikalajuos un fizikalai kimiskajuos proteinu analizēs.

1934.godā salaulojās ar žurnalistu i rakstnīku Konstantinu Strodu-Plencinīku. Saime ir dzeivojuse Reigā, kur M.Andžāne struoduoja kai školuotuoja Puordaugovys bārnu patversmis školā. Da 1940. godam M. Andžāne dorbojās taidūs izdavumūs kai „Straume”, „Jaunais Vōrds”, sovus dorbus syuta taidim izdavumimta kai „Zīdūnis”, „Sauleite”, kalendāram „Jaunō Straume”.

Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.

Medņovys pogostā dzeivoj 790 ļauds, nu jū 95% latvīšu, 4% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds. Administrativajuo centrā Semanovā dzeivoj 30% pogosta ļauds.

Marijas Andžānes dzejā, kura tapusi trimdā, ieskan ilgas pēc dzimtenes. Rakstnieces sirds tomēr grib piederēt tautai, no kuras viņa ir cēlusies. Piederēt zemei, kuru viņas seņči ir kopuši, tāpēc M.Andžānei ir daudz patriotisku motīvu un dzimtenei veltītas degsmes.

Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.

Rakstniece ir rakstījusi arī kādu plašāku romānu, tomēr tas netika pabeigts. Romāns saturēja autobiogrāfiskus materiālus un labu sava laika sabiedriskās dzīves fonu. Šis darbs daudz būtu devis arī Latgales kultūras vēsturei.
Latgaļu volūdai vēļ nav ISO standarta. Tys nūvad pi puors gryutumim, struodojūt ar latgaļu volūdys tekstim iz datora. Rokstā stuosteits par dažaidom vareibom apīt standartizacejis problemys.

1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).

1945 godā Abrinis apleiciņa Vileks pogostā īstateja Medņovys solys padūmi. Medņovys sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1959) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). 1954 godā Medņovai davīnova likvidātū Vyduču solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.

Dzims Varakļuonu pogostā, studejs teologeju Vienā, tī dabuojs teologejis doktora cylys. Bejs Aglyunys gimnazejis inspektors i direktors. Izlaids pedagogisku žurnalu Draugs (1928-1931), bejs žurnala Zīdūņs (1931-1939) redaktors.

Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.

Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.

Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).

Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni "nullis gravitaceja" i "mikrogravitacija", tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.

Adoļfs Hitlers (vuocīšu: Adolf Hitler; 1889—1945) — vuocīšu politiks, nacionalsocializmya (1921—1945) i Vuocejis vaduojs (1933—1945). Jis aizsuoce Ūtru pasauļs karu Europā. Atsaceigs por žeidu holokaustu.

Peru (spanīšu: Perú) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Līma (Lima). Peru 1 285 216 km² pluotā dzeivoj vaira kai 29 milijoni dzeivuotuoju, i ite 20-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Snīga leopards (anglīšu: snow leopard; krīvu: ирбис, снежный барс; latvīšu: sniega leopards) — irā leluokais kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Snīga leopards dzeivoj Azejā (Tibetys, Altajis, Kirgiz i Mongoļis kolnuos).
Piec Daugpiļs školys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.

Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Preili-Špogi (P58) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda , jei var byut net da opūga (Bubo bubo) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm. Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (Bubo), partū ituos ciļts kod nakod sauc par bezausiņu palādu ciļti. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.

Jiureiba (anglīšu: maritime affairs; krīvu: морское дело; latvīšu: jūrlietas) — tautsaimesteibys atzare, sasīta ar jiuru iudiņu ekonomisku izlītuošonu (vysu pyrma, ar jiuru transportu i ziveibu).

Dzymuse 1959. gods juņa 12 dīnā Miglinīku pogosta Lyuzinīku solā. Vuicejusēs Lyuzinīku pamatškolā (1966-1970), Nautrānu vydsškolā (1970-1977), Latvejis vaļstiskuo universiteta Ekonomikys fakuļtetā (1977-1982) i Moskvys Gorkeja Literaturys institutā (1983-1988). Darejuse par programātuoju Reigā, Infomacejis i skaitļuošonys centrī (1982-1984, 1985-1986), par ekonomisti Reigys TEC-1 (1984-1985), par laistivis Liesma redaktori (1986-1989). Nu 1989. da 2000. gods dzeivuojuse Daugpilī, darejuse Daugpiļs teatrī par literariskuos dalis vadeituoju, piec - par laikroksta Latgales Laiks golvonū redaktori. Nu 2000. gads dzeivoj Rēznē i dora laikroksta Diena Rēznis birojā.

daslēdzis-; online mode - daslēdzis režims, online service - daslēdzis pakaļpīņs (pakaļpīni), online dictionary - daslēdzis vuordineica, škārsteikla vuordineica

Iz Gubaiņa pūstumu molys pastateits daudzistuoviņu rajons Kimeja, iz dīnavydreitu molys pa lelumam mozstuovinis dzeivojamuos sātys. Iz Gubaiņa reitu azarmalis Daugpiļs ļutaru kopi.