Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Vangimaja alal paiknõs haldushoonõq, mink edimädse kõrra pääl toimusõq lühkoaolidsõq trehvungiq; tõsõ kõrra pääl ommaq pikäaoliidsi kokkosaamiisi tarõq, kolmanda kõrra pääl vangimaja tüütäjide tüüruumiq. Kõgõ vanõmban majan (ehitedü 1949) asussõq meditsiini-, majandus- ja julgõolõkiosakund nink kooliruumiq. Suurõ kompleksi moodustas hoonõq, mink edimädse kõrra pääl ommaq süüklaq, küük, puut’, tõsõ kõrra pääl vangistus-, sotsiaal-, perräkaemisõ- ja majandusosakund. Pääle tuu ommaq vangimaja maa-ala pääl vange eloosakunnaq.

Jõõ korgusvaih näütäs tuud, mito miitret om jõõ läteq korgõmban ku suu. Jõõ sadaminõ näütäs mito miitret jõgi satas pikkusõkilomiitre kotsilõ.

1990.-ndide alostusõ muudatuisiga majandusõn läts' suurõmba jao ungarlaisi jaos elojärg kehvembäs. Suurõmb jago riiklikkõ toetuisi kaotõdiq ärq. 1994. a. valimiisil võit' innestiidsi kommunistõ juhit Ungari Sotsialistlik Partei, miä sai parlamendin absoluutsõ inämbüse.

Revoluts'onääriq võitliq Budapestin Nõvvokogo Armee ja Ungari salapolitsei (ÁVH) vasta. Umbõs 3000 ungarlast võitliq Nõvvokogo tankõ vasta Molotovi kokteile ja automaatpüstolidõga. Nõvvokogo väeq kanniq suuri kaotuisi ja 30. rehekuu pääväl tõmmati Nõvvokogo väeq Budapestist vällä maal asovihe garnisonehe.

Rosmal om vahtsõnõ Põlva (kihlkunna) kalmuaid. 1990. aastagast pääle tüütäs sääl Johannese Kuul Rosmal, miä koolitas latsi waldorfpedagoogika perrä.

S'ool aol oll' majandusõ arõng Ungarin kipõ. Kuigi 1890. aastagani oll' Ungari päämädselt põllumajandusmaa, sai täst 20. aastagasaa alostusõs küländ modernne ja industrialiseerit maa. Aastagal 1873 sai vanast pääliinast Budast, Óbudast ja Pestist ammõtlidsõlt üts liin, midä kutsutas Budapestis.

Mõtsikult kasuvit uibusortõ tundas umbõs 33. Nuuq kasusõq kõik põh'apuulkeräl, Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga parranvüün. Kultuurkasvo, aid-uibut, kasvatõdas tuuvasta terve ilma parranvüün ja ka lähküntroopikan.

Iirimaa ast' 1955 ÜRO-htõ ja 1973 Õuruupa Majandusütehüste (parhilla Õuruupa Liit). Iirimaa valitsusõq ommaq püüdnüq Iirimaa rahumiilse ütistämise poolõ ja ommaq tennüq ütistüüd Suurbritanniaga, et tetäq lõpp vägivaldsõlõ tülüle puulsõaväeliidsi rühmitüisi vaihõl Põh'a-Iirimaal (Põh'a-Iirimaa konflikt). Parhilla viiäs ello rahu jalulõsäädmises sõlmitut Belfasti lepet, miä kiteti hääs 1998. aastaga hääletüsel nii Iiri Vabariigin ku ka Põh'a-Iirimaal.

Vahtsõmba ao kõgõ jovvulidsõmb võro keelen tiatritekij om olnuq puulkutsõlinõ projektitiatri Võro Tiatriateljee, miä oll' innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõnd' tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as oll' uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdi väärtkirändüst ja -dramaturgiat. 1999–2005 om lava pääle tuud mitu võrokeelist tükkü. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liidu festivaalil. 2009. aastagal nimitedi tiatriateljee ümbre Võro Liinatiatris.
Tsälgüten saa süük sülega niisutõdus; sülg tulõ sülenäärmist. Niipia kui sülg söögiga segi saa, nakkas jo söögi peenendämine ja isotaminõ ehk, tõsõ sõnaga üteldäq, siitmine. Ärqtsälgütet süük saa pääle tuu keelega tallitamisõ ja juhatamisõ läbi üle hõngutoro ehk lõõri otsa tagapoolõ kurku ja säält söögitorro tougatus ja söögitoro läbi alla niiltüs. Et midägi söögist tuu man hõngutorro ei lääq ehk, nii kui rahvakeeli üteldäs, kurku ei kargaq, ja kuulmist ja ärqläpähtämise hätä ei sünnüdäq, om hõngutoro otsa ehk lõõripää pääl kaas, miä kinniq vaos, kui nilbõ süük üle libises söögitorro. Söögitorost, miä hõngutoro takan om, lätt süük kõttu ehk makko.

Coimbral om nii mõndagi ütist Tarto liinaga: tä om ülikooliliin jõõ veeren ja sääl eläs umbõs 100 000 inemist. Mõlõmbaq liinaq ommaq uhkõq uma vana ülikooli poolõst, Coimbra ülikuul om sõski pall'o vanõmb - luud joba 1290. aastagal.

Perrault' Charles (Charles Perrault [šarl pɛˈroo], 12. kaarnakuud 1628 Pariisin – 16. lehekuud 1703 Pariisin) oll' prantsusõ kiränik, kiä pand' alosõ jutusõlõ ku kirändüssanrilõ. Timä jutusõq, miä tä pand' kirjä jo innemb olõman olnuidõ rahvajuttõ perrä, ommaq näütüses "Le Petit Chaperon rouge" ("Verrevmütsükene"), "La Belle au bois dormant" ("(Mõtsan) uinuv ilodus"), "Le Maître chat ou le Chat botté" ("Saapidõga kass"), "Cendrillon ou la petite pantoufle de verre" ("Tuhatriinu") ja "La Barbe bleue" ("Sinihabõnik").

Päält võro ja seto keele om kurgupeethellü ka pall'odõn tõisin maailma keelin, nt araabia, malta ja mitmin indiaani keelin, a ka soomõ keele välläütlemisen (nt anna olla [annaq olla]) ja inglüse, esiqeränis briti inglüse kõnnõkeelen (nt a little bit [ə liql biq]). S'aksa keele välläütlemisen või kakkõhellü kuuldaq sõna alostusõn vabahelü iin, nt eins [qains].

Unonaane mul kõnõl', täl vanaimä, tuu kõnõlnuq, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. Temä oll paenu ärq - vanast olliq õlgkatusõq, tä olli pagõnu kahrupersehe. Hall olli huiknu: "Liisu-ks uu, Liisu, uu!" Tä olli mõtõlnuq, et vaest om ka imä, hõigas' vastu. Sis oll hall säläh, raput'. Tuu olli Haanja puul.

1952-1953 VÕT-i pedagoogiga- ja psükoloogiakatiidre juhataja, ütelidse Talliina Oppajidõ Instituudi ja Talliina 2. keskkooli psükoloogiaoppaja

Széchenyi István, üts Ungari kõgõ välläpaistvamb riigimiis, sai arvo, et maad om hädäste vaja modõrnisiiri ja tä suut' tuu ka tõisilõ selges tetäq. Ungari parlament tull' jälq kokko 1825. a., et arotaq rahaküsümüisi. Tekkü liberaalnõ partei, miä naas' kaitsma talorahva huvvõ. Kossuthi Lajosist – tuu ao kuulsast aokiränigust – sai parlamendin tähtsä poliitilinõ juht. Kuigi Habsburgiq takistiq säädüisi vastavõtmist, miä pututiq inemise-, kodanigu- ja poliitiliidsi õiguisi, läts elo Ungarin kõvva edesi. Võimoq panniq mitmõq reformaatriq (Kossuthi Lajosi, Táncsicsi Mihály) vangi.

Lisas iinpuul nimitedüle, om viinalilli tarvitõt ka siitmise häti, haavo, paisidõ ja palotuisi ravis, kurgukuristamisõs ja hingämisteie ravis – tä seen om rohkõhe parkainit, eederlikke õllõ ja antibiootikumõ. Viinalillil om ka lihtsähe tervet ihho rahustav mõjo.
The Mordvinic languages between bush and tree: A historical reappraisal. – Sámit, sánit, sátnehámit. Riepmočála Pekka Sammallahtii miessemánu 21. beaivve 2007. Doaimmahan Jussi Ylikoski ja Ante Aikio. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura / Société Finno-Ougrienne 2007 (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 253), 115–135.

20. aastagasaa alostusõn oll' Kanepi kihlkunnan 20 mõisat: 16 perismõisat, 3 kõrvalmõisat ja 1 kerkomõisa. Pääle tuu oll' viil 7 kar'amõisat.

Muhammad vai Muhamed (täüsnimega Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim, u. 570/571 Meka – 8. piimäkuu päiv 632 Medina) om muhamediuso põh'andaja ja muslimidõ jaos jumala (Allahi) prohvet. Koraani perrä om tä perämäne ja kõgõ suurõmb prohvet prohvetide rian, kohe kuulussõq viil näütüses Aabraham, Ismael, Iisak, Jaakob, Taavet, Ristjä Johannes, Moosõs ja Jeesus.

Rahvamuusiga om määntsegi rahva muusiga, midä andas edesi suulidsõlt. Rahvamuusiga hulka kuulusõq rahvalauluq ja pilliluuq, midä hariligult om mängit tandsus.

Eesti ja soomõ keelen om kombõs pitäq astmõvaeldusõs tugõva (TA) ja nõrga astmõ (NA) vaeldumist, säälhulgan eesti keelen pikkusvaeldus (nt TA pakki : NA paki) ja laadivaeldus, kon sõna sisehelüq muutusõq (nt TA `valda : NA valla). Pikkusvaeldusõn tulõ astmõvaeldus vällä tuust, et pikkusastmõq (II vai pikk astõq ja III vai ülipikk astõq) vaeldusõq. Eesti keelen om viil I vai lühkü pikkusastõq, a tuud ei loedaq pikkusvaeldusõs. Soomõ keelen om umalt puult õnnõ kats pikkusastõt, lühkü ja pikk, ja astmõvaeldusõs peetäs õnnõ täüs'peethelle (k, p ja t) vaeldumist, nt seppä : sepän ’sepp : sepä’ ja lupa : luvan ’luba : loa’. Soomõ murdin om ka tõisi helle pikenemist mõnin sõnamoodõn (nt Oulu murdõn tulen : tullee ’(ma) tulõ : (ta) tulõ’), kon edimäne silp om lühkü ja tõõsõn om pikk vabahelü, a tuud nimitedäs geminatsioonis.

Eesti haikudõ edimäne ümbrepant kogo „Aika sattuu. Vironhaikuja” ilmu Soomõn 2011. aastagal. Soomõkeelidse teosõ jaos märke ümbrepandja Oittisõ Hannu vällä sanri nime soomõ vastussõs vironhaiku.

Heino mõist' häste kiili: vabalt soomõ, s'aksa ja vinne kiilt, veidemb poola ja inglüse kiilt. Tä oll' haridusministri Eiseni Ferdinandi sõbõr ja nõvvoandja. Mõlõmbaq Võromaa miheq saiq ütsütest häste arvo ja peiväq luku tõõsõ arvamiisist.

Pulga Jaan om loonuq pall'o rahvalikkõ laulõ (nt. "Egamehe reilendri", "Ei olõq hullu"), bluusilugusit (nt. "Murõt ei olõ") nink sõnno mõnõ tunnõt viie pääle (nt. "Liisa", "Mercedez-Benz", "Linda, vaim!"). Nuuq lauluq ommaq joudnuq nii timä hindä ku ka tõisi artistõ (nt. Nipernaadi, Ummamuudu, Lõkõriq, Sannaliseq) albommõ pääle. Ummi laulõ om Pulga Jaan kitra saatõl nii ütsindä ku Viie pääle seltskunnaga laulnuq pall'odõl võro üritüisil ja kontsõrdõl. Uma muusigutegevüse peräst om Pulga Jaani vahel kutsut Võromaa Võssotskis.

Veriora vald om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Räpinä kihlkunda, väikene jago jääs Põlva kihlkunda ja Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Veriora vald Põlva maakunda.
Iisli (ladina k. Equus asinus) om hobõsõ muudu kodoelläi. Iisli om kodostõt 4000 i. m. a. Egüptüsen. Tedä pruugitas kõgõ inämb vioeläjäs. Vanaq ruumlasõq peiq iislit pühäs eläjäs. Õuruupahe ilmuq iisliq pronksiaol, kongi 2000 aastakka i. m. a. Lõunõpoolitsidõ maiõ väikeisin majapidämiisin pruugitas kergembide kuurmidõ vidämises iislit ka täämbädsel pääväl.

Bütsants vai Hummogu-Rooma keisririik oll' riik 4.-15. aastagasaal Balkani puulsaarõl, Iin-Aasian nink 4.-7. aastagasaal ka Põh'a-Afrikan. Bütsandsi riik tekkü, ku Rooma riik jaeti Õdagu- ja Hummogu-Rooma riigis (lõplikult olliq nuuq kats riiki umaette 395. a.). Pääliin oll' Konstantinoopol, midä inne oll' kutsut Bütsandsis (Byzantion).

Paranduisi põhilinõ sisu om tuu, et kakkõhellü (q) ja pehmehüst (') soovitõdas märkiq veidemb ku inne, õnnõ kõgõ hädätarvilidsõmbidõ kotussidõ pääl, põhilidsõlt sääl, kon naaq eräldäseq tähendüst. Korgõt õ-hellü (y) märgitäs edespiten hariligu õ-ga, selle, et taa helü eräldä-i kunagi tähendüst.

l) tinkõlõjan kõnnõviisin: teesi(q), kaesi(q), tiissi(q), kaessi(q), kargasi(q), kamandasi(q), vähändäsi(q); tennü(q), kaenu(q), karanu(q), kamandanu(q), vähändänü(q).

Kambodža - Kamõrun - Kanada - Kasastan - Katar - Keeniä - Kesk-Afriga Vabariik - Kiribati - Komooriq - Kongo DV - Kongo Vabariik - Kreeka - Kuuba - Kuveit - Kõrgõstan - Küprüs

Šākajmuni elolugu om kõvva mütologiseerit. Legendi perrä sündü tä Lumbinī mõtsasaarõkõsõn ja timä imä kuuli pia päält timä sünnütämist ärq. Esä kasvat' tedä muust ilmast eräle, et tä es nännüq maailma viletsüst. Ettekuulutusõ perrä pidi saama Siddhārthast suurmiis, kas valitsõja vai oppaja. Siddhārtha võtt' naasõ (Jašodharā) ja näil sündü poig Rāhula. A Siddhārthal läts' siski kõrda nätäq ka ilma halva puult – haigust, vanahust ja surma – ni tä otsust' rikkast elost vallalõ üteldäq ja naas' 29-aastagadsõlt askeedis. Ku tä näkk' hindäpiinamisõ mõttõtust, jätt' tä tuu maaha. Päält tuud joudsõ tä 35-aastagadsõlt Gayā liina lähkün bodhipuu all istun virgumisõni (sanskriti k. bodhi).

Kiiora om 2010. aastaga suvõl kokko saanu' nuuri muusikidõ punt, kiä tollõst aost sääntse nime all üteh mängvä'. Tah pillimängupargih mängse' kõgõpäält Luhamaa vele' Leima Laurits ja Leima Matis (Zetodõ kiigamiis) ni Tsätski nulga näio Ämariku Evelin, a 2017. aastagast tõmbas karmoškat Seto Kuningriigi pillimiis Jürisoni Margret, kiä om peri Irboska nulgast. Kiiora mäng seto tandsomuusikat, hindä kirotõt pallo ja ka' hõimurahvidõ muuskat. 2012. aastaga detsembrih saiõ valms näide edimäne tsõõrikplaat "Püdsäjüräjidõ pido".

Mulgi keelel arvatas ollõv tuhatkund kõnõlõjat päämidselt Lõuna-Eestin Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu ja Paistu kihlkund), miä jagonõs seo ilma aigo Viländi ja Valga maakunna vaihõl.

Põlva õigõusu kihlkunnakuul oll' Põlva kihlkunnan tüütänü kihlkunnakuul. Kuul' naas' tüüle Kähri õigõusu kerko man 1851. a. nink pia saivaq sinnäq op'ma tütärlatsõq kah. Oppi saivaq nuuqki, kiä olõ-s õigõuskliguq.
Helsingi üts' kõgõ tundsambist kultuurisündmüsist om suvõ lõpun algnõv Helsingi Pidonädäliq, mink kõgõ populaarsõmb sündmüs om Kunstõ üü, mink aigo keskliinan om mitmõn kotussõn avaligult kunstiteossit tiatrikunstist ja etendüisist maalikuntsiteossiniq pääväst ööniq.

Sõariist vai vääs om riist, midä pruugitas sõan, et vaindlasõlõ vika tetäq vai hinnäst kaitsaq. Mõndsi vääse pruugitas ka jahi pidämises (jahipüss) vai spordin (sportpistol, vibu jt.).

Rahvusvaihõliidsin keeletiidüse üleskirotuisin (IPA, soomõ-ugri kiili transkriptsiuun jm) märgitäs kakkõhellü hariligult esiqerälidse märgiga, miä tulõtas miilde ilma punktilda küsümismärki (ʔ).

Luu lõpun om viil kats moraali kah: üts ütles, et om tähtsä, et sa olõs ettevõtja ja löüdlik, a tõõnõ ülendäs rõividõ, vällänägemise ja nuurusõ tähtsüst kuningatütre süäme võitmisõl.

Korgõt õ-d, märgitäs hariligu õ-ga: mõõk, mõõtma, nõna, sõna, mõni, sõs, õks, sõsar, kõik, sõa. Sõnaraamadu märksõnon ja muial, kon hädäste vaia, pruugitas korgõndusmärki (ülespoolõ nuul ˆ ) õ all.

Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 14. aastagasaast. Sunda keele nimi tulõ sanskritikeelitsest sõnast su, tähendüsega hüä vai valgus. 1904. aastagal kuulutõdi, et sunda kiil koolõs globalisiirümise läbi 2000. aastagas ärq. Parhilla om löüt, et inämbüs sundiist umast keelest inämb hooli-iq, innemb tarvitas indoneesiä kiilt.

Ent mitte ütsindä ihojoud ei saaq musklidõ har'otamisõ läbi kasutõtus, õnnõ har'otamisõ läbi või inemine ka ärq oppi ummõ iho liikmit ülikärmähe pruukma.

Edimädseq televis'ooniülekandõq Õuruupan alostiq 1936. aastagal, ku näüdäti Berliini Olümpiamänge. Tuu pilt kanti üle pall'odõhe avalikkõhe televis'oonimajjohe Berliinin ja Hamburgin.

Liina rahvaarv om umbõs 614 000 ja Helsingi liinaala rahvaarv om umbõs 1 177 000. Ta om sis rahvaarvo poolõst Soomõ kõgõ suurõmb ja Põh'amaiõ kolmandas suurõmb vald ja liinaala. Helsingi ja tä naabrivallaq ommaq kokko piaaigo 1,4 mill'ona eläniguga Helsingi piir'kunna metropoliala.

Suvõülikoolilõ anniq uma hüä meki mano kolmõ rahva (liivi-haani-seto) maamängoq, miä peeti maaha suvõülikooliga üteh. Teno nailõ mängele saigi suvõülikoolin päält haanlaisi ja võrokõisi keele peris pall'o kuuldaq nii seto ku liivi kiilt ja laulu.

Kruvv om terävä otsaga ja vindiga ravvast pulgakõnõ, midä päämädselt pruugitas asjo (nt. puust asjo) ütsüte külge kinniq pandmisõs. Kruvvi tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas kruvvi pääs. Kruvvi pää sisen om tsälk vai ristikene - sinnäq lätt kruvvitseeri vai trelli ots, ku kruvvi kinniq vai vallalõ käänetäs.

"Mul meeldivad banaanid" om ansambli Nipernaadi albom, kon om 19 laulu, noist osaq võro ja setokeelidseq rahvaliguq ja rahvalauluq. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Tallinna Helikassetitehas.

2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Kiiova elänikkonnast ukrainlaisi 82,2%, vindläisi 13,1%, juutõ 0,7%, valgõvindläisi 0,6% nink poolakõisi 0,3%.

Liinoh, koh om egapääväne suur kaubandus, peetäs laatõ rohkõmb inemiisile aoviidüse pakmisõs, a tähtsä om ka suur käsitüü ja põlluviljo valik. Hariliguq laadulõbustusõq ommavaq õnnõluus, püürdhäll, osavusmängoq ja jovvukatsmisõq.
Sagõhõhe löüdüvit naistõpunahaina sortõ om meil kats: liht- ja kandilinõ naistõpunahain. Mõlõmbaq ommaq kõllatsidõ häitsmidegaq, pistülidseq, peenülikkõ elliptiliidsi lehti ja risuumõgaq kasvoq ni mõlõmbat om ka rahvameditsiinin ja rõivatüütlüsen tarvitõt. Edimädse tund ärq tuu perrä, et täl om ümärik vars, tuppleheq terävä otsagaq, ku häitsmit pitsitäq, sis tulõ verevät kasvomahla.

Kur'a käe poolidsõq: Pīsla, Meļļupīte, Dzērbe, Dzestrene, Pērļupīte, Tirziņa, Vidaga, Vizla, Palsa, Rauza, Alkšņupe, Vija (60 km), Abuls (52 km), Dedums, Miegupe, Grīviņupīte, Rauna (50 km), Rakšupe, Amata (67 km), Skaļupe, Līgatne, Vildoga, Vējupīte, Lorupe, Egļupe, Straujupīte

Šākjamuni kuuli (jäi parinirvaanahtõ) Kušinagarin 80-aastagadsõlt. Perrätulijat tä hindäle es valiq, a soovit' kävvüq uma oppusõ (säädmüse, sanskriti k. dharma) perrä.

Läbi aastagidõ ommaq ansamblin mängnüq: Aaviksoo Ain, Vendti Timo, Leisi Toomas, Leisi Meelis, Perli Antti, Kalvedi Heino, Lauridsa Are, Kahari Indrek, Salmi Sulev, Liivagu Lauri, Lillepea Andrus, Puusepä Roland, Salmi Jaanus, Luugi Meelis, Danieli Paul, Joametsa Laur, Veskimäe Indrek, Sirila Marko ja Leisi Ludvig.

Fundamentalism om ilmakaeminõ, mink perrä tulõ määäntsitki põhimõttit (sakõstõ ommaq nuuq köüdet usoga) sõnasõnalt ja kõrvalõkaldumada täütä. Fundamentalism või tekküdä ku vastareakts'uun tollõ, ku määntsegi doktriini puuldajaq lääväq kompromissilõ kaasaigsõ ütiskundlidsõ ja poliitilidsõ eloga.

e) sõnon a(q), aga(q), ega(q), ku(q), nigu(q), jo(q), no(q), jälle(q), jäl(q), kül(q), tere(q), ei(q), ja(q) (õdaguvõro murrakin ka häste(q), muidu(q), pääle(q), õnõ(q));

Haigri, Himmakülä, Joosu, Koiolakülä, Koolitarõ, Korgõmäe, Lahokülä, Lapi, Lüüsi, Meltssaarõ, Mustajõõ, Mäni, Mõrgi, Olõski, Ortuskülä, Puraski, Suurkülä, Tagakülä, Tilsi, Vedo, Vardja, Viuperä, Väiso.

Rapla vald om vald Rapla maakunnan. Valla keskusõs om Rapla liin. Valla suurus om 243,3 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Rapla vallan 9652 inemist.

Reinu kadaja vannusõs hindasõq as'atundjaq 100-150 aastakka. Pernaanõ arvas', et kadaja võisõ mulda pandaq vai kasuma jättäq timä vanavanaesä Pille Rein. Vanaperremehe avvos om pant nii talo ku kadaja nimi tsaariao lõpun, ku Rein suurõ talo sugulaisi vaihõl ärq jagi.

Ristiusk vai krõstlus om monoteistlinõ usk, miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin. Ristiusko inemiisi kutsutas ristiinemiisis vai ristirahvas.

Elea Zenon vai Zenon Eleast (kreeka keelen Ζήνων ὁ Ἐλεάτης, Zḗnōn ho Eleátēs, u. 490 i.m.a. - u. 430 i.m.a.) oll' inne Sokratest elänü Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Lõuna-Itaaliast Elea liinast ja kuulu Parmenidese luud Elea kuulkunda. Aristoteles om kutsnu tedä dialektiga vällämärkjäs ja Russelli Bertrand om pidänüq tedä muudsa loogiga alossõpandjas. Kõgõ inämb teedäs tedä timänimeliidsi vastaossuisi perrä.

Edimädse liina Budapesti kotussõ pääle ehitiväq keldiq inne miiq aoarvamisõ alostus. Ildampa vallutiq tuu ruumlasõq. Rooma liinast - Aquincumist - sai 106. aastagal m.a.p. Alamb-Pannoonia kõgõ tähtsämb liin. Tollõn kandsin ehitiq rooma sõaväeläseq tiiq, amfitiatriq, tsukõluspaigaq ja majaq, kon kütmine käve põrmandu alt.
Aastagidõ joosul om metalmuusiga ütsiotsõ arõnuq ja laembas lännüq ni seo ilma aigo nimetedäs metalis väega mitmõviisiliidsi alambstiile, miä võivaq üts'tõõsõst peris tõistsugudsõq ollaq. Alambsanrõ om pall'o ja ansambliq sagõhe mülläväq naid umavaihõl kokko.

Ameeriga vai Ameerik om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Põh'a-Ameeriga ja Lõuna-Ameeriga maisõmaaq ja saarõq, miä ommaq näide ümbre.

Bolivari Simon (Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios, 1783–1830) oll' Ladina-Ameeriga revoluts'ooni juht ja nelä riigi riigipää.

Ku sõna põhimuud om tugõvan astmõn ja nt umakäänüs nõrgan, sis nimitedäs astmõvaeldust nõrgõmbasminejäs, a ku om vastapiten, om astmõvaeldus tugõvambasminejä:

Jakapäiv vai iljapäiv om vana kalendri 2. põimukuu (mädäkuu, lõikuskuu) pääväl (vahtsõ kalendri perrä 20. hainakuu pääväl), kolq täüt nädälit päält piitrepäivä ja viis üüdpäivä inne annõpäivä.

Diogenes Sinopest (kreeka keelen Διογένης ὁ Σινωπεύς, u. 412 i.m.a. – 323 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf küünikide kuulkunnast. Timä elo ütsikas'aq ommaq miiqni joudnuvaq anõkdootõ kujol, midä esiqeränis või löüdäq Laertiosõ Diogenese raamadust "Tähtside filosuufõ eloq ja arvamisõq".

Ilmatiidüs vai meteoroloogia om tiidüs, miä uur õhkkunda (atmosfääri), tuu ehitüst ja tallitõlõmist. Ilmatiidüst loetas geofüüsiga allharos ni päält õhkkunnafüüsiga, -keemiä ja -dünaamiga uur taa ka õhu ja maapinna (maisõmaa vai mere pinna) hindävaihõlist mõjjo. Ilmatiidüse pääülesannõq om ilma seletämine ja ettearvaminõ, minkas taad tiidüst ka inämbüisi kitsambalt peetäs.

Harglõ külä om Harglõ oja veeren ja arvada, et tä om saanuq uma nime uja perrä. Arvada, et uja nimi tähendäs tuud, et tegemist om suurõmba jõõ (Mustajõõ) harojõõga.

Mulgi kiil om lõunaeesti kiili hulka käüvä Eesti põline piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil. Tõisi arvamiisi perrä om mulgi kiil lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Mulgi murrõq.

Nimi Verrev Rist, midä sakõstõ pruugutas, om veitse essütäv. Tegeligult olõ-iq sääntse nimega organisats'ooni olõman. Liikmisõ ala kuulusõq mitmõq organisats'ooniq, miä juriidilidsõlt ommaq ütsütest sõltumatuq, a minkil ommaq ütidseq põhimõttõq, tsihiq, sümboliq, statuudiq ja juhtorganiq. Liikmisõ ala kuulussõq sääntseq organisats'ooniq.

Hallopi Piitre (sündünüq 1872 Toodsi külän Rõugõ kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 133):

Schulinusõ Carl Friedrich (Carl Friedrich Schulinus) (sündü 14. rehekuu pääväl 1794, kuuli 1870) oll' Kodijärve mõisa umanik Tartomaal Kamja kihlkunnan. 1853. aastagast pääle elli Tarton.

Tuu oll' sõs, ku vanast Vinne riike valits' tsaar Piidre Edimäne. Sõs tuu käve väega sakõhe üüseti Peterbuura huulitsede pääl vol'na rõiveh ja kai, kuis rahvas ellevä ja mis teiväq. Ütskõrd, ku timä niimuudp üüse kõn'se, johto timä ütele eesti soldanele mano, kiä kõrtsist joomast oll' tulno ja huulitsa viirde rentslehe makama jäänüq. Timä lask' soldane säält ütte ilosahe majja viiäq.

Võidu om tett tuust aost pääle, ku eläjide piimä om söögis tarvitõt. Vanast tetti võidu võiukirnun hariligu puuluidsaga hõõrõn vai kinnidse anoma seen loksutõn.
Mulgi keelel olõ-i seeni ammõtlist staatust. Aastal 2004 luudi külh lõunaeesti kiili staatusõga tegelejä valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäni mulgi keele õiguslikku staatust ärq määränü.

Võro kiräviie (vahtsõnõ kiräviis) om kinnütänü 1995. aastagal Võro Instituudi kokko kutsut komisjon (Paul Hagu, Toomas Help, Sulev Iva, Enn Kasak, Valdek Pall, Peeter Päll, Seppo Suhonen, Tõnu Tender, Jüri Viikberg, Tiit-Rein Viitso).

Tähetiidüsline talv nakkas talvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja suvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl. Ilmatiidüsline talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla -10 °C. Fenoloogilinõ talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla 0 °C.

Ku terveh leeväpäts alostõti ja edimäne käärd lõõgat'e, sõs tett'e lõõgatolõ leeväle rist pääle, et leeväl jakko olõsseq. Leibä et tohiq kiäke üte käega murrataq. Ainolt üte käega oll' lubatoq leibä murdaq tol, kel üts käsi haigõ ja kellel rinnalats üsäh. Kes leeväpätsi kandso-otsa sei, tuu sai kas küläotsa mehele vai küläotsast naasõ. Ja tütrekuq, kes leeväpätsi kandso-otsõ seiväq, nool'e kasvevaq suurõq nisaq.

Sulgõ seen ommaq antu tunnõtumbaq võõrtäheq. Naid pruugitas õnnõ võõrkeelitside sõnno ja võõrkeelitside vai vanaperälidsen kiräviisin nimmi kirotamisõs. Tähte c pruugitas kuikivõrd ka luulõn ja ilokirändüsen. Tähte f pruugitas õnnõ võõrsõnon.

1934. aastaga Kriminaal'kohtupidämise säädüisi perrä tetti surmamõistõtulõ ettepanõk' uma elo esiq mürgüga lõpõtaq. Ku tä tuud viie minodigaq ärq es tiiq, puudi tä üles. ENSV-n viidi 1960. aastagal Talliina Patarei vangimajan viimäst kõrda läbi surmanuhklus (1959. aastaga kohtuotsusõ põh'al). Tapõt inemine oll' võlssnime all elänüq Keldo Valter (Valter Kelt), kiä oll' surmalõ määrät ka S'aksa natsivalitsusõ puult 1940. aastidõ algusõn. Tuuperäst olõ-s antifassisti ärq tapmisõs selget põhjust, a tuud tetti Moskvalõ miildümises rehekuupühhi puhul.

Saskatchewani provints om uma nime saanuq Saskatchewani jõõ perrä. Tollõ nimi tulõ ummakõrda kriikeelidsest sõnast kisiskatševan, miä tähendäs "kipõt vuulu".

Karl V aol joud' Habsburgõ valitsõjasugu uma võimsusõ tippu. Et timä võimo ala kuuluvaq ka Hispaania asomaaq Lõunõ-Ameerikan, sõs üteldi Karl V impeeriumi kotsilõ, et tuu kotsil lää-i päiv ilmangi ala.

Eläjäarstitiidüs vai veterinaaria om tiidüs, miä uur eläjide tõpi, eläjide produktiivsusõ nõstmisõ küsümüisi ja eläjide tõpi ärqhoitmisõ võimaluisi inemiisil.

Järve perveq olõ-iq korgõq, a ommaq sõski kõvaq. Pall'o om liivast viirt. Vesi lätt sügävämbäs aigopite, põhi om kõva, sügävämbän muanõ. Kalda veeren om hulga linaleokivve. Vesi om pruunikas ja paistus kehväste läbi (1,2 m).

Meil luudusõn kasuvaq ahtalehelidseq puuq ommaq: kõiv, haav, must lepp, valgõ lepp, tuum ja mitmõq paiuliigiq ni sissetuuduist liigest kõgõ hariligumb papli. Naaq kõik kannahtasõq häste külmä ja ommaq miiq kliiman väega vastapidäväq.

Kaika suvõülikuul 1990 Loosil peeti Vahtsõliina kihlkunnan Loosi koolimaja man. Mõttõtalossin proomiti selges kõnõldaq võro liikmisõ lähämbit ja kavvõmbit tsihte. Arotõdi, kuimuudu saa võro keeli kõnõldaq armastusõst. Tutvustõdi Võromaalt peri kirändüsinemiisi.
Võro keele esiqmuudu ja eesti keelest tõistmuudu sõnavara tulõ vällä jo kõgõ egäpäävätsempi sõnno man. Tuu man ommaq pall'oq võro keele sõnaq lähkümbäq soomõ ku eesti keelele:

Ristjä, kiä om joba inne saanuq Pühä Vaimu ristmise, juhatas ristmist Jeesusõ Krõstusõ nimel. Tuu kedä ristitäs tulõ allapoolõ painutõt pääga ja nägo allapoolõ üleni vette kasta.

Iirimaa 26 krahvkunnast sai Iiri Vaba Riik, miä oll konstitutsioonilinõ monarhia Briti valitsusõ all (1927 sai monarh tiitli „Iirimaa kuning“). Täl oll' kindralkupõr'naatri, katõkualinõ parlament, valitsus, mink nimitüs oll' täütevnõvvokogo (Executive Council), ja pääministri, kink nimitüs oll' täütevnõvvokogo president. Põhisäädüs oll' Iiri Vaba Riigi põhisäädüs.

Analüütilidse geomeetriä loengul tulõt' prohv. J. Sarv õgvajoonõ normaalvõrrandit. Tulõtaminõ läts' õigõq pikäle ja ku lõpus jouti võrrandini, sis ütel' Sarvõ Jaan: "Oo, säänest võrrandit olõ-iq maq inne nännüq!" nink kirut' värisejä käega sinnäq manuq: "J. Sarv". Edesi kost' tä: "Oo, ku tiiq parhilla lähät sinnäq raamadukokku ja võtat säält Bjuškensi "Analititšeskaja geometrija", sis sääl om taa võrrand - niisääne". Tä kirut': "

Tšuvašimaa vai Tšuvaššia (ammõtligult Tšuvaši Vabariik, tšuvaši k. Чăваш Республики, vinne k. Чувашская Республика) om Vinnemaa 1. järgu valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalringkunnan. Tšuvašimaa päälinn om Tšeboksarõ.

Brasiilia Vabariik (portugali keelen República Federativa do Brasil) om kõgõ suurõmb Lõunõ-Ameeriga riik. 2013. aastagal elli sääl umbõs 201 mill'onat inemist. Nii suurusõ ku rahva hulga poolõst om Brasiilia maailman viies riik.

Ku türkläseq vallutiq 1541 Buda, sõs sai Ungari jaetus kolmõs tüküs ja nii jäi tuu 17. aastagasaa lõponi. Põh'aõdagujago, midä kutsuti Ungari Kuningriigis panti kokko Habsburgõ valduisiga, kiä valitsiq ku Ungari kuningaq. Hummogupoolitsõst jaost puulhindäperi riik, midä kutsuti Transilvaania vürstiriigis ja miä oll' kuigivõrd sõltuv türkläisist (ildampa Habsburgõst). Ungari keskosa (muuhulgan Buda) oll' türkläisi võimo all ja tuud kutsuti Buda Pašalikus.

Hirohito (裕仁) (1901–1989) oll' Jaapani 124. keisri, kiä valits' 1926–1989. Timä valitsõjadeviis oll' Shōwa, minkperäst tedä tundas ka ku Shōwa-tennot. Tä oll' perämäne Jaapani keisri, kedä avvustõdi 1945. aastagani ku sintoismiuso elävät jumalat.

Kõik võro keele peethelüq (päält j ja q) võivaq ollaq kas kõvaq vai pehmeq. Kakkõhelü om võro keelen harilik ja keeleoppusõ poolõst tähtsä helü, miä eräldäs väega sagõhõhe sõnno tähendüisi, nt maa (üts) ja maaq (mitu).

Sakala kiil om nimetüs, midä mõnikõrd om pruugit muistidsõ Sakala maakunna lõuna- ja hummogujaon kõnõldu lõunaeestilidse keele kotsilõ, midä täämbädsel pääväl tundas mulgi keele vai murdõ nime all.

Loomingukatsõtusõq naksiq pääle gümnaasiumiaastil. Suurõmbat huvvi löüdse timä romaanivõistlusõ avvohinnatüü „Kaheksa kellalööki” Nõvvokogo edimädsest okupatsioonist. Tuu ilmu aolehen „Eesti Sõna” 1943. aastaga lõpukuil. Edimädsest kiudutamisõst kirotõdu romaani „Tagasi ellu” ilmut' aoleht „Võrumaa Teataja” joulukuust 1943 kooniq radokuuni 1944.
Korvpall om sääne pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq visadaq palli tõsõ võistkunna korvi, miä om 3 miitre korgusõn. Tuud mängitäs neläkandilidsõ platsi pääl, hariligult saalin nink kõrraga om kummasti võistkunnast platsi pääl viis mängjät.

Must lepp om Eestin harilik puu. Puu korgus om kooniq 30 (35) miitret ja eloigä küünüs 100–130 aastagani. Puu tüvi om krobõlidsõ koorõga ja mustjat värmi, leheq läükväq ja ilma terävä otsalda.

Augustus (Gaius Julius Caesar Augustus, 63 i.m.a. – 14 m.a.p.) oll' Vana-Rooma riigi edimäne keisri. Tä valits' 16. vahtsõaastakuu pääväst 27. aastagal i.m.a. kooni uma surmani 19. põimukuu pääväl 14. aastagal m.a.p.

Lõkõridõ laulõ puhul om rassõ kimmäs tetäq, määne noist om võrokeeline, määne setokeeline. Tuuperäst ommaq tan üles loet kõik Lõkõridõ lauluq.

S'oo ilma aigsõ matõmaatiga periuud (19. aastagasaa tõsõst veerändist alatõn). Luudi vahtsõq matõmaatiga alossõq. Matõmaatiga naas' põhinõma aksiomaatilidsõ hulgateooria pääl.

Vedo külä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan, Orajõõ keskjoosul. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Vedo küläst põh'a poolõ jääs Piksõlaan, hummogu poolõ Koiolakülä, lõuna poolõ Tilsi ja õdagu poolõ Mäni külä.

Muhamediusk vai islam om monoteistline usk, miä tekkü araabiamaiõn, miä põhinõs koraanil ja kon jumalas om Allah. Muhamediusoliisi kutsutas muslimõs vai moslõmõs.

Oksaneni Sofi om opnuq Helingi Ülikoolin kirändüstiidüst ja Helsingi tiatrikoolin näütekirändüst. Timä mõlõmbaq edimädseq raamaduq, romaan "Stalini lehmäq" ja edimält näütemängon ja ildampa romaanin ilmunuq "Puhastus", jutustasõq Eestist ja iist'läsist. Oksanen lubasi samal teemäl kirotamist ka tulõvigun jakadaq.

Ungari (ungari keelen Magyarország) om Kesk-Õuruupa riik. Timäst põh'a puul om Slovakkia, hummogu puul Ukraina ja Romaania, lõunõ puul Serbiä ja Horvaatia, lõunõdagu puul Sloveeniä ja õdagu puul Austria. Ungari pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Budapest. Ungari om Õuruupa Liido, NATO, OECD ja Visegrádi Rühmä liigõq nink Schengeni-maa. Riigikiil om ungari kiil, miä kuulus soomõ-ugri kiili hulka ja miä om kõgõ inämb kõnõld mitte-indoõuruupa kiil Õuruupan.

Sõnno, midä Väiko murdõsõnastigu perrä om üles kirotõt õnnõ Häädemeeste kihlkunnast: lääram (larm), ligimase (ligembähe), laugujalga (kipõstõ), kühmer (madalik), kapus (sukk), jupp-jubinal (ütsüte perän), ratasrõngast (ümbretsõõri), soolep (laisk) jne.

Hiina müür (hiina keelen: 萬里長城 (Wànlǐ Chángchéng) - '10 000 lii müür') om pikk müür Hiinan, miä om ehitet 3. aastagasaast i.m.a. kooni 17. aastagasaa alostusõni, et kaitsaq valitsõvit dünastijit võõrvõimõ (mongoliq, türkläseq jt.) sissetungi iist.

Ja peräkõrra, 895. aastagal inne Kristust, tuusama rehk', ku tä uma jungri Eliisaga jutõl', haarõti Eelijä palama läügähtünüq vankrihe ja viidi taivahe.

Hiiobi Otto sündünüq 29. (vana kallendri perrä 17.) detsembrikuu pääväl 1865 Helme kihlkunna Patkülä valla Talva talon, a elli eloaig Urvastõn. Tõsõq kutsiq tedä mitmõ nime perrä: lihtsähe Otto, Talva Otto, kutsuti kah „mulgis“. Käve säidse talvõ Vaabina vallakoolin. Pidi päämädselt põllomehe ammõtit, a umma põldu oll' vähä: ynnõ katõssa hektäri (25 vakamaad). Olnuq ka tulõkassa president, kümnik, ja vallavolimiis.
Aheru järv vai Kandsi järv om järv Karula ja Harglõ kihlkunna piiri pääl Taheva vallan. Tä om Karula korgustigu kõgõ suurõmb järv, mõtsatsidõ mäki vaihõl.

Leeväküdsämise riistaq ollivaq vanast, ku ma lats olli, ka sdääntseq samatsõq ku nüüdke ommaq. Säänesamanõ mõhk, säänesamanõ leevälapjo ja säänesamanõ ah'oluud, kats vihta varrõ perrä kokko köödetöq. Mõnõh eloh no viil es olõq mõhkõ, sääl kastõte leibä lihtsält kohke molli vai ruuhõ seeh.

Kogõrijärv (vai ka Kogõrjärv) om ümbretsõõri kinniqkasunuisi suumõtsatsidõ hõds'operviga häste muanõ väiku järv Navi külä lõunõveeren. Kogõrijärve juusk sisse uja põh'a puult, Navi külä kõgõ suurõmbast järvest - Põrmujärvest. Kogõrijärvest lõunõ poolõ juusk uja edesi Võhandu jõkkõ.

Rasmusseni Anders Fogh (Anders Fogh Rasmussen, sündünü 1953) om Taani poliitik. 27. märtekuu pääväst 2001 kooni 5. mahlakuu pääväni 2009 oll' tä Taani pääministri. 1. põimukuu pääväst 2009 om tä NATO pääsekretär.

Tõisildõ ku tõisil lõunaeesti keelil, olõ-i tarto keele ja kultuuri edendämises luud umaette seltse ega instituutõ ni Tartomaa rahval paistu-i ollõv kimmäst keelelist tarto hindäpidämist. Tarto keelen ilmu-i lehti ega kuulõ-i raadiosaatit, tedä opata-i koolõn. Väega kehvä ütiskundlidsõ staatusõ ni väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om tarto kiil lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon.

Elolisõ iho vai kihä sais kuun timä kõigist nättävist ja käegakumbitavist jakõst. Sõnna "iho" pruugitas sakõstõ ku om juttu vällänägemisest, tervüsest vai surmast. Füsioloogia om sääne tiidüsharo, miä uur, kuis iho tüütäs.

Kergehe seeditäväq söögiq jääseq 2-3 tunni makko, ent söögiq, miä rassõq siitiq, esiqeräligult rasvadsõq söögiq, ommaq mõnikõrd 5-6 tunni maon. Niisamatõ jääseq söögiq ka soolikidõ sisse mõnõs tunnis. Sooliguq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. Tuu om 24 kooni 30 jalga pikk ja kolmõjaolinõ. Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst peenükesessoolikus; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka jämmesoolik nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas peräsoolikus. Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq.

Vahtsõaastakuu 2005 - Radokuu 2005 - Urbõkuu 2005 - Mahlakuu 2005 - Lehekuu 2005 - Piimäkuu 2005 - Hainakuu 2005 - Põimukuu 2005 - Süküskuu 2005 - Rehekuu 2005 - Märdikuu 2005 - Joulukuu 2005
Põlva rahvalõ om Matthissoni Otto Gustav miilde jäänüq ummi seltskundliidsi tegemiisi poolõst. Mathissonõ suguvõsa oll' Põlva muusiga- ja kooriello suunanu joba 1813. aastagast. Otto Gustavi iistvidämisel mängiti umal aol Põlvan muusikallõ ja opõrette. Timä laulukuuri peeti tuul aol kõgõ võimõkambas Lõunõ-Eestin nink tuuga käve tä kõigil üldlaulupitõl. Põlva kuur laul' näütüses Mozarti «Reekviemi», Rombergi «Kellälaulu», Lätte kantaati «Rändaja ja tähed» jt. Otto Gustav ollõvgi suurõmba jao umast vabast aost viitnü seldsimajan lauluhar'otuisil.

Amazonas om jõgi Lõunõ-Ameerikan. Tä om maailma kõgõ viirikkamb jõgi, timän om inämb vett ku tõisin kümnen suurõmban jõõn kokko, miä suurdõmerde juuskvaq. Amazonas om kõgõ suurõmba valgalaga jõgi maailman nink timän juusk üts viiesosa maailma kõiki jõki viist. Üle Amazonasõ lää-i üttegi silda. Tuu om nii ütest külest tuuperäst, et tä nii lõpmada suur om - suur jago jõõst om nii lag'a, et sinnäq saaki-i miiqaigsõ teknikaga silda ehitäq - ja tõsõst külest tuuperäst, et suurõmbalt jaolt juusk tä troopilidsõn vihmamõtsan, kon om veidüq teid ja viil veidemb liino.

Võro kiräviien märgitäs ka peethelle pehmehüst. Tuud tetäs võro tähistün olõva pehmehüsmärgiga ´, miä käü tähe kotsilõ vai perrä. Nii saiasõq pehmehüsmärgiga täheq: ś, ń, l´, t´, k´, h´ jne, võro keelen ommaq pehmehünü vastusõq kõigil peethelel v.a q ja j. Sagõhõhe, esiqeräle Internetin, pruugitas märgi ´ asõmõl ka harilikku üläkomma (').

Jalgo mõskmisõ sakrament võimaldas Jeesusõga üts ollaq. Tuu tulõtas meile kõikaig miilde armastust, pühädüst, alandlikkust, andisandmist ja tiinmist. Ega inemine, kiä om viiga ristit, piät laskma ummi jalgo Jeesusõ Krõstusõ nimel mõskõ.

Öüdsih käümine oll' väega tähtsä asi kah. Hobõsõq lätsi öütsi aprilli lõpu puuldõ vai mai edeotsah, ku mõtsa tull' hal'as hain. Üts miis oll' külä päält öüdsivana. Toolõ masti ega hobõsõ päält mõõt rüki, päts leibä ja kümme kopka raha. Aig oll' maikuust väiku maarjapääväniq. Väikene maarjapäiv om katsadal septembril. Ega hobõsõ jaos pidi olõma kah üts niidülump vai suuviir. Noorõq poisiq vai tütrigu olliq kõik üüse kuuh, kaiq hobõsidõ perrä. Teiq suurõ tulõ üles, sõs oll' lämmi ja soeq es julguq kah sõs lähkohe tullaq. Hobõsõq jälq hoiõq tulõ ümbre.

Romaaniq ja aokirängutüü olliki põhjus, mille Iheri Rihhard tõõsõ Nõvvokogo okupatsiooni aol jäi tüüle põllumajandustõ, a samal aol kirot' edesi n-ü suhvlihe (luulõtusõq, latsijutuq, peränpoolõ poliitilis-aoluulidsõq kirotusõq ettelugõmisõs koolinoorilõ, käsikirän kogotult päälkirjo ala „Jassi juurviljaaed” ja „Mu isamaa”).

A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.

Haanimaa om põlinõ kultuuripiirkund Võromaal, miä võtt hindä ala suurõmba osa Rõugu kihlkunna hummogujaost ja Haani korgõstmaast. Haanimaa um esiqeräline nii uma mägidse luudu ku ka muust Võromaast parõmbahe alalõhoitunu põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie poolõst. Haanimaa um jaet mitmõ umavalitsusõ (Haani, Rõugõ ja Vahtsõliina vald) vaihõl ja timä keskus om Haani külä üteh Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmba mäe Suurõ Munamäega.
Vana-Kreeka vai Antiik-Kreeka vai Muistidsõ-Kreeka all mõtõldas aigo Kreeka aoluun, miä kest' umbõs aastagast 1100 i.m.a. kuni aastagani 146 i.m.a., ku ruumlasõq vallutivaq Kreeka pääle Korintosõ tapõlust. Vana-Kreeka kultuur pand' alossõ õdagumaitsõlõ tsivilisats'oonilõ. Tol oll' suur mõjo Rooma impeeriumilõ, miä kand' tuu elemente lakja pall'odõhe Õuruupa kantõhe. Vana-Kreeka kultuur omm kõvva mõotanu kiili, poliitikat, kooliharidust, filosoofiat, tiidüst ja kunsti, muuhulgan andnu toukõ renessansi tekkümises Õdagu-Õuruupan.

Aavigu Johannes (Johannes Aavik) (8. joulukuul (vana kallõndri perätselt 26. märdikuul) 1880, Randvere külän, Laimjala vallan, Saarõmaal – 18. urbõkuu 1973, Stockholmin) oll' eesti keeletiidläne.

Eestin oll' kotonkoolitamisõl 2008/2009 a. vanõmbidõ tahtmisõ peräst 96 last ja tervüse peräst 571 last. Om olõman MTÜ Eesti Koduõppe Keskus.

Hao Paul om pikkä aigo olnuq Tarto Ülikooli oppaja, kirändüse ja rahvaluulõ osakunna eräkõrralinõ dotsent ni Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ juhataja, niisama Võro Instituudi tiidüsnõvvokogo edemiis. Tä om kõgõ inämb uurnuq seto rahvaluulõt ni kombit.

Siin miiq kottal noq muud olõ-õs, ku s'oo Pärli jõgi, kost kallu püüti. Tan üllen Viitenä puul timä um viil peris väikene, niguq oja. Aq siin lätt joq suurõmbas jaq laembas. Siin juusk naid lättiid sisse jaq mõni oja kah. Aq mõisa man um timäl joq hoobis tõõnõ n'agu. Aq vesi um siin õnnõq alasi külm. Tuu um naad'õ lättide peräst, et naaq ajavaq külmä vii sisse. Talvõl jälq ummaq lättekotussõq vallalõq. Mood'o külmäs külq jõgi kõõgist paag'ust ärq kinniq. Sõs käüdäs hobõstõga üle jaq õkva. Ohku lumõga nakka-õiq kiä kõvõrit teid pite kolkma. Säänä asi.

1867. aastagal luudi Austria-Ungari kompromissiga Austria-Ungari riik. Tuul katsikmonarkial oll' kats pääliina: Viin ja Budapest. Tuul aol (kooni Edimädse ilmasõani) läts' Budapest jälq häste edesi. Pest kasvi Ungari valitsõmis-, poliitilidsõs, majanduslidsõs, kaubandus- ja kultuurikeskusõs. 1873. a. arvati kolm liina Buda, Pest ja Óbuda (Vana Buda) ammõtlidsõlt kokko ütes liinas, midä naati kutsma Budapestis. Teno suurõlõ sisserändämisele Transdanuubia ja Ungari tasandiku küllist kasvi ungarlaisi arv Budapestin suurõmbas s'akslaisi umast. 1851 ja 1910 vaihäl kasvi ungarlaisi protsent Budapestin 35,6 päält 85,9 pääle. Ungari kiil sai liinan kõgõ tähtsämbäs keeles.

Liinatiatri man tüütäs ka Draamastuudio. Draamastuudio alossäädüs om arõndaq Võro kooliopilaisi loomingulisust, tarvitõn seoilmaaoliidsi tiatrimetoodikit ja nõvvõ. Säält om sirgunuq paar tunnõtut näütelejät. Näütüses Karpovi Sten, kiä om mängnüq Pärno tiatrin Endla ja saanuq tunnõtus sar'aga “Nurjatud tüdrukud”. Viil ommaq draamastuudiost võrsunuq Viselä Hendrik ja Otsari Lauli.
2010. aastagal tunnist' Vinnemaa valitsus setosit ku väikut põlisrahvast. Eestin peetäs setosit ammõtligult eestläisis ja nii eestläisi ku setodõ hindä hulgan om mitund muudu arvamiisi: mõnõq pidäväq setosit umaette rahvas, mõnõq ütes osas eestläisist. Pall'oq setoq pidäväq hinnäst samal aol nii setos ku eestläses. Soomõ-ugri hõimuliikmisõn peetäs setosit viimätsil aastakümnil umaette rahvas, näil ommaq Soomõ-ugri maailmakongressil umaq saadiguq uma seto lipu all. Setodõ hindämäärämise võimalusõs om parhilla Seto Kuningriik, miä ei vastandaq hinnäst Eesti Vabariigilõ, a mil om olõman uma kroonikogo ja pää - sootska (seto jumala ja kuninga Peko asõmik maa pääl) -, kiä valitas egä aastaga põimukuu algusõsõn peetäväl suurõl festvalilaadsõl üritüsel Seto Kuningriigi pääväl.

Vikerraadio om Eesti riigiraadio (Eesti Raadio) raadioprogramm. Vikerraadio om uurmiisi perrä Eesti kõgõ suurõmba kullõjidõ arvoga raadiojaam.

Tarto kiilt om uurit päämädselt kas eesti vana kiräkeele vai murdõuurmisõ seen ku naidõ ütte alajako. Eräle om tarto keelega kuikivõrd tegelnüq TÜ Lõunaeesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus (kaeq välislinki), miä kõrrald' 2008. aastaga piimäkuun seminääri "Tarto kiil ja kultuur".

Vaheliha ehk vahenahk om risti saisja, osast hintine, osast lihanõ vahesaina inemise kihä sisen. Tä jaga kihä sisestpuult kattõ jakko. Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomatsõn jaon ehk kõtukooban siidmise riistaq.

Liina maaalast om mõtsa 37,2 km², parkõ 9,9 km² ja nurmõ vai niitü umbõs 8 km². Helsingi maaala maatiidüslik keskkotus om Viikin. Kõgõ korgõmb kotus Helsingin om Jakomäenkallio, mink korgus om 59,5 miitrit mere pinnast. Helsingi keskliin om maanõna pääl. Säält põh'an om Vanhankaupunginlahti, kohe Vantaa jõgi juusk. Kokko om Helsingin 317 saart.

Vanast panti Võromaal kassõlõ sääntsit nimmi: Ants, Ints, Miisu, Kati, Kiti. Vahtsõmbist kassi- ja pininimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.

1860-ndist aastist om pruumnuq Norra valitsus kveene ärq assimiliiriq. Keeleti ärq kveeni keele tarvitaminõ koolõn ja valitsusasotuisin, kveenikeelitside kotusõnimmi asõmalõ panti norrakeelidseq. 1970-ndist om kveenel ja saamlaisil ammõtligult lubat pruukiq umma kiilt. Kveeni kultuuri ja keele vasta om huvi nõsõman. Kõrraldõdas kveeni keele kursusisi, kiilt opatas ülikoolin ja kveeni keele ja kultuuri alalõhoitmisõs ni edendämises om luud Kveeni instituut.

2010. aastaga saisoga om S'aksamaa Euruupa Liido kõgõ suurõmba inemiisi arvoga riik. Maailman om S'aksamaa inemiisi arvo poolõst 15. kotusõ pääl. Rahva tihehüs om S'aksamaal 229.4 inemist kruutkilomiitre kotsilõ.

Morphological change and the influence of language contact in Estonian. – Beiträge zur Morphologie. Germanisch, Baltisch, Ostseefinnisch. Hrsg. von Hans Fix. [Odense:] University Press of Southern Denmark. 2007, 403–432.
Kui türkläseq vallutiq Kesk-Ungari, oll' Eger tähtsä piirikants, midä ungari väeq suudiq 1552 hoita, ku armõdu suurõq türgü väeq piirassiq. Kandsi kaitsjit oll' kaptõn Dobó Istváni juhtmisõ all alla 2000, tuuhulgan naasõq ja latsõq, a sõski suudiq nääq vasta pandaq 80 000-mehelidsele türgü väele. Tuust piiramisõst tiiämi täpsembält teno poeedilõ ja lautomängjäle Tinódi Lantos Sebestyénile, kiä (u. 1510-1556) kiä pand' sääl juhtunu uma laulu sisse. Inämbüs ungarlaisi tiid tuud luku 1899 ilmunu Gárdonyi Géza kirotõt romaani "Egeri täheq" (ungari keelen "Egri csillagok") perrä. Tuu raamat kuulus Ungari koolin kohustuligu kirändüse hulka.

Metalansambliin ommaq hariligult eelektrikitramängjä(q), basskitramängjä, trummilüüjä ja laulja, kuigiq sagõhe om pundin viil klahvpillimängjä ja näütüses folkmetali ansambliin ka viioli-, lõõtspilli- vai muu pilli mängjä.

Tegosõnno säänestmuudu katõsjaotumist või õdagumeresoomõ kiili hulgan ette tullaq päält võro ja tõisi lõunõeesti kiili viil õnnõ kar'ala keelin.

Märä om imäne täüskasunu hopõn. Tuu tähendäs: märäq ommaq hobõsidõ suust eläjäq, kedä või tõisi samma suku eläjide (täkoq, ruunaq, varsaq) hulgast ärq tundaq tuu perrä, et nääq ommaq imädseq ja täüskasunuq.

Ütskõrd puulpäävä õdago olõvat Vanahalb kellegele vasta tulnoq ja kats pätse leibä kanglah. Miis oll' küsünöq, et kost sa leevä sait. Vanahalb oll' ütelnöq, et säält ah'ost sai leevä, koh riste es olõq ei leevä pääl, ei ka ah'osuu pääl. Tuuperäst ei tetäq leibä ja ei jätetäq ka ah'osuud ilma ristitäq.

Pääle Franz Ferdinandi tapmist Sarajevon püüd' pääministre Tisza István ja timä valitsus ärq hoita sõa vallalõpäsemist, a paraku lätsiq diplomaatilidsõq pingutusõq vett vidämä. Ungari valitsus oll' ainukõnõ valitsus Õuruupan, miä taht' sõta ärq hoita.

Õdagu-Viro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rakvere rajuun nimetediq ümbre Õdagu-Viro maakunnas.

Svente mõisast om alalõ mitmit huunit ja suur park. Härbän om ehitet 1912. a. ja tuu aoluumälehtüsmärk. 1921-1976 oll' härbänin Svente kuul. Ku 1976 kolõ kuul vahtsõhe koolimajja, jäi maja lagonõma. 1990. aastagil ost' Rezekne ärimiis Grišuljonok huunõ ärq ja naas' tedä kõrda tegemä. Ildampa möi tä härbäni firmalõ Ditton Group, miä vei restauriirmistüü lõpolõ. Täämpädsel pääväl om mõisa härbän hään kõrran, sääl om küläliisimaja ja restoran, man om viil väläbassein. Õkvalt härbäni kõrvalõ om ehitet väikene muusõumihoonõq, kon hoiõtas Tõsõ ilmasõa aigsõt sõateknikat. Sääl om villissit, suurtükke, soomusmassinit ja tankõ. Üts noist tangõst om õkva tuu, midä tarvitõdiq filmin "Neli tankisti ja peni".

Ilmamerd jaotõdas kokkoleppelidselt neläs (harvõmb viies) suurõsmeres. Kinmähe ommaq suurõqmereq Atlandi, India, Vaiknõ suurmeri ja Põh'a-Iämeri, mõnikõrd loetas suurõsmeres viil ka Lõunõ-Iämerd.
Tarto gümnaasium oll' poiglatsi kroonukuul Tarton, miä tüüt' 1804-1918. 1804-1890 oll' kooli amõtlinõ nimi Tarto Kubõrmangogümnaasium ja 1904-1918 Tarto Aleksandri Gümnaasium. Algul oll' 3-klassilinõ, vaihhõpääl 5- ja 7-klassilinõ ni aastagast 1890 8-klassilinõ. Tarto gümnaasium oll' klassikalidsõ opikavaga Eesti kõgõ suurõmb keskkuul, miä and' 1809-1917 Tarto ülikuuli immatrikuleeritüist eesti üliopilaisist põhilidsõ osa (40,1%). Gümnaasium lõpõt' tegevüse 1918. 1919 anti koolimaja üten eestläisist opilaisiga Treffneri gümnaasiumilõ.

Ku leib ahjo ärq om pantoq, sõs kaabitas mõhk ärq, kas väädsega vai mõnõ puulipatsega. Nuuq mõhe kaapõq höörätetässeq peo vahel pätsis ja jätetäs mõhkõ juurõtusõs. Tuu juurõtus poodõtas tõõsõ leeväkohetusõ panmise aigo leeväkohetusõ sisse.

Järve juuskvaq sisse Kuura jõgi ja Allumäe oja nink järvest vällä juusk Vaidva jõgi. Vesi vaihtus ärq kipõstõ, 5-6 nädäli takast. Järv om pehme viiga.

Joba üliopilasõpõlvõn kirot' tä eesti keelen ria populaartiidüsliidsi artiklit: "Kastõq ja undsõq", "Sulatisõq", "Lämmäst", "Tuli", "Õholaiv", "Tähtsäq hod'otäheq", "Kestjäq tuulõq". Erälde brosüüri kujol ilmuvaq 1904. a. viil "Prõllatsõ ao tiidüs" ja "Lämmi tüütämän. Eelektri inemise teenistüsen". Var'onime Rusticus all propagiirse tä ateismi kirätüken "Midä usku ja kuis usku", "Tiidüse kimmüs" nink "Usuoppusõst tulõvadsõn Eesti koolin".

Diogenes sündü Sinope liinan, miä s'oo ilma aigu om Türgin. Tä aeti säält vällä nink tä kolisi Ateenahe, kon täst sai Antisthenese opilanõ, kiä esiq oll' olnuq Sokratese opilanõ. Diogenes elli ku ker'us Ateena uulitsa pääl ja pidi suurt vaesust vuurusõs. Maja asõmõl ollõv tä elänü suurõn tönnin nink päävätsel aol ollõv tä uma latõrnaga hulknu tänävit pite kuulutõn, et ots' ausat inemist, a lövvä-iq joht. Lõpos asot' tä elämä Korintosõlõ, kon elli iks niisama tagasihoitligult.

Iraani riigipööreq vai Islamirevolutsiuun toimu 1979. aastagal ja muut' Iraani konstitutsioonilidsõ monarkia, kon valits' šahh Pahlavi Mohammad Reza, islami vabariigis, midä juhtõ ajatolla Khomeynī Rūḩollāh. Ajatolla Khomeini oll' ka riigipüürdmise juht ja vahtsõ riigi põh'andaja. Tuud riigipüürdmist om kutsut suurusõ poolõst kolmandas riigipüürdmises pääle Prantsusõ riigipüürdmist ja oktoobripööret. Om üteld, et tuu sündmüs tekk' islamifundamentalismist "poliitilidsõ jovvu ... maiõn Marokost Malaisiani."

Engelsi Friedrich (1820-1895, Friedrich Engels) oll' s'aksa sotsiaaltiidläne, kirämiis, poliitigateoreetik, filosuuf. Üten Marxi Karliga loetas tedä kommunistligu teooria esäs. Katõkeske kirotiq nääq 1848. aastagal Kommunistligu Partei Manifesti. Engels toimõnd' ka Marxi Karli "Kapitali" tõist ja kolmandat köüdet pääle tuud, ku Marx ärq kuuli.

Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. Lätś hoobis Meidlingihe kon oll` kodolda inemiisi päävari.