Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
The name 'Bungeni' is the name of the first son of Nkonwana from his second wife. The hes son was supposed to be Phalani from the first wife of Nkonwana and was the only son from his mother. Bungeni Royal ares/village was named after him, That is where the name "Bungeni" originated. The village should have been named after the surname of the King (Mavunda). Naming a village after the surname of the chief is a common practice amongst the Tsonga people, for example, the village of Mbhokota is named after the surname of chief Mbhokota. The village of Bungeni and its Royal Family originates in KwaZulu Natal where they were known as Mazibuko Clan, where they were a powerful ruling class in Pre-Colonial Natal. The Mazibuko Clan dominated and ruled villages on the slope of Drakensberg Mountains in Northern KwaZulu-Natal for centuries. They left KwaZulu Natal in 1700 with their hundreds of followers, headed east and settled on the coastal plains of Mozambique, where they also became senior chiefs or rulers.

1112 (MCXII) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Mošupologo, ngwaga wa boraro ngwagengsome wa 1110s, ngwaga wa bolesome pedi ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 12, le ngwaga wa bolekgolo lesome pedi ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

Soshangane oppressed and terrorised the Tsonga people to such an extent that a wave of immigration into the Transvaal took place, thousands of Vatsonga fled their homes (ku Baleka) and settled at Spelenkon. By length, Bungeni share a border with Nwa-Xinyamani and Ha-Mashamba (Venda settlement) until Ka-Nkuzana, which is Template:Convert long, its brendth, it share a border with Ha-Mashau (a Venda settlement) until Bellevue (Ka-Wayeni), which is also Template:Convert long, making Bungeni one of the biggest Traditional Authority in the Makhado local municipality. In 2019, Bungeni village will be 200 years old.

1359 (MCCCLIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Mošupologo, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 1350s, ngwaga wa bomasomehlano senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 14, le ngwaga wa bomakgolo tharo masomehlano senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

889 (DCCCLXXXIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 880s, ngwaga wa bomasomeseswai senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 9, le ngwaga wa bomakgolo seswai masomeseswai senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

Nthorwane ke toropo hleng ga Greylingstad wa Dipaleseng Mmusogae go feta Mmasepala Setereke tša Gert Sibande mo porofense Mpumalanga ka moka Afrika Borwa.

1773 (MDCCLXXIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Labohlano, ngwaga wa bone ngwagengsome wa 1770s, ngwaga wa bomasomešupa tharo ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 18, le ngwaga wa bomakgolo šupa masomešupa tharo ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

640 (DCXL) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa pele ngwagengsome wa 640s, ngwaga wa bomasomenne ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 7, le ngwaga wa bomakgolo tshela masomenne ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1817 (MDCCCXVII) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa boseswai ngwagengsome wa 1810s, ngwaga wa bolesome šupa ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 19, le ngwaga wa bomakgolo seswai lesome šupa ngwagengkete wa Ngwagakete 2.
898 (Makgoloseswai Masomesenyane Seswai) ke nomoro yeo e elego magareng ga makgoloseswai masomesenyane šupa le makgoloseswai masomesenyane senyane.

1940s ke ngwagasome tšhupamabakeng ya Gregorian wa go thoma ka 1 Pherekgong 1940 ya fela ka 31 Manthole 1949. Ngwagasome 1940s o wela ngwagengkgolo wa 20.

1555 (Sekete Makgolohlano Masomehlano Hlano) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolohlano masomehlano nne le sekete makgolohlano masomehlano tshela.

152 (CLII) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa boraro ngwagengsome wa 150s, ngwaga wa bomasomehlano pedi ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 2, le ngwaga wa bolekgolo masomehlano pedi ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1677 (MDCLXXVII) ebile ngwaga wa go thoma ka Labohlano, ngwaga wa boseswai ngwagengsome wa 1670s, ngwaga wa bomasomešupa šupa ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 17, le ngwaga wa bomakgolo tshela masomešupa šupa ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

169 (CLXIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Sontaga, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 160s, ngwaga wa bomasometshela senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 2, le ngwaga wa bolekgolo masometshela senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1771 (Sekete Makgološupa Masomešupa Tee) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgološupa masomešupa le sekete makgološupa masomešupa pedi.

229 (CCXXIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Labone, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 220s, ngwaga wa bomasomepedi senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 3, le ngwaga wa bomakgolo pedi masomepedi senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

270s ke ngwagasome tšhupamabakeng ya Gregorian wa go thoma ka 1 Pherekgong 270 ya fela ka 31 Manthole 279. Ngwagasome 270s o wela ngwagengkgolo wa 3.

Mavuvumezini ke toropo gofeta Nkonkobe Mmusogae, Mmasepala Setereke tša Amathole mo diporofense Kapa Bohlabela (Eastern Cape) kamoka Afrika Borwa.

987 (CMLXXXVII) ebile ngwaga wa go thoma ka Mošupologo, ngwaga wa boseswai ngwagengsome wa 980s, ngwaga wa bomasomeseswai šupa ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 10, le ngwaga wa bomakgolo senyane masomeseswai šupa ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1513 (MDXIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa bone ngwagengsome wa 1510s, ngwaga wa bolesome tharo ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 16, le ngwaga wa bomakgolo hlano lesome tharo ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

Mmušôselegae wa Dr Beyers Naudé ke mmasepala go feta Mmasepala Setereke tša Sarah Baartman wa porofense Kapa Bohlabela ka moka Afrika Borwa.

1358 (Sekete Makgolotharo Masomehlano Seswai) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolotharo masomehlano šupa le sekete makgolotharo masomehlano senyane.

1451 (MCDLI) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa bobedi ngwagengsome wa 1450s, ngwaga wa bomasomehlano tee ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 15, le ngwaga wa bomakgolo nne masomehlano tee ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

1939 (MCMXXXIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Sontaga, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 1930s, ngwaga wa bomasometharo senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 20, le ngwaga wa bomakgolo senyane masometharo senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 2.
1536 (Sekete Makgolohlano Masometharo Tshela) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolohlano masometharo hlano le sekete makgolohlano masometharo šupa.

1360s ke ngwagasome tšhupamabakeng ya Gregorian wa go thoma ka 1 Pherekgong 1360 ya fela ka 31 Manthole 1369. Ngwagasome 1360s o wela ngwagengkgolo wa 14.

803 (DCCCIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa bone ngwagengsome wa 800s, ngwaga wa boraro ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 9, le ngwaga wa bomakgolo seswai tharo ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

91 (XCI) ebile ngwaga wa go thoma ka Mošupologo, ngwaga wa bobedi ngwagengsome wa 90s, ngwaga wa bomasomesenyane tee ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 1, le ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

Sterkstroom ke toropo go feta Mmušôselegae wa Enoch Mgijima, Mmasepala Setereke tša Chris Hani wa profense Kapa Bohlabela (Eastern Cape) ka moka Afrika Borwa.

1000 (M) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa pele ngwagengsome wa 1000s, ngwaga wa mafelelo ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 10, le ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1547 (MDXLVII) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa boseswai ngwagengsome wa 1540s, ngwaga wa bomasomenne šupa ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 16, le ngwaga wa bomakgolo hlano masomenne šupa ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

1764 (MDCCLXIV) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Sontaga, ngwaga wa bohlano ngwagengsome wa 1760s, ngwaga wa bomasometshela nne ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 18, le ngwaga wa bomakgolo šupa masometshela nne ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

1412 (MCDXII) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa boraro ngwagengsome wa 1410s, ngwaga wa bolesome pedi ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 15, le ngwaga wa bomakgolo nne lesome pedi ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

2050s ke ngwagasome tšhupamabakeng ya Gregorian ya go thoma ka 1 Pherekgong 2050 ya fela ka 31 Manthole 2059. Ngwagasome 2050s o wela ngwagengkgolo wa 21.

927 (Makgolosenyane Masomepedi Šupa) ke nomoro yeo e elego magareng ga makgolosenyane masomepedi tshela le makgolosenyane masomepedi seswai.

1964 (MCMLXIV) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa bohlano ngwagengsome wa 1960s, ngwaga wa bomasometshela nne ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 20, le ngwaga wa bomakgolo senyane masometshela nne ngwagengkete wa Ngwagakete 2.
Polokego ya nyuklea ya maatla e kgabaganya mellwane ya bosetšhaba. Magato a maleba go tšwela pele go matlafatša taolo ya polokego ya nyuklea ya boditšhabatšhaba a swanetše go laetšwa le go phethagatšwa ka morago ga ditherišano tša maleba, e ka ba e le ka gare ga melaotshepedišo wa Nuclear Safety Convention, IAEA, mekgatlo ya dilete go swana le EU goba mekgatlo ya intasteri bjalo ka WANO. Potšišo ye bohlokwa ye e swanetšego go botšišwa e ka ba ya gore: ke magato afe ao a ka bago mohola go tšwetša pele polokego ya nyuklea ya maemo a godimo lefase ka bophara. E ka ba go hlama melaotshepedišo ye meswa ya boditšhabatšhaba, mohlala ka go sebopego sa lekalatirelo leo le filwego maatla a taolo la boditšhabatšhaba le le nago le maswanedi a go ntšha maemo a polokego a boditšhabatšhaba ao a tlamago le go phethagatša ditlhahlobo tša kgapeletšo, goba e ka ba go tšwetša pele le go matlafatša go ya pele melaotshepedišo, ye e gatelelago maikarabelo a bosetšhaba a kopanywa le ditekolo tše phethegilego ka dinaga tše dingwe tša boditšhabatšhaba?

1330 (Sekete Makgolotharo Masometharo) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolotharo masomepedi senyane le sekete makgolotharo masometharo tee.

147 (CXLVII) ebile ngwaga wa go thoma ka Sontaga, ngwaga wa boseswai ngwagengsome wa 140s, ngwaga wa bomasomenne šupa ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 2, le ngwaga wa bolekgolo masomenne šupa ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

886 (DCCCLXXXVI) ebile ngwaga wa go thoma ka Labobedi, ngwaga wa bošupa ngwagengsome wa 880s, ngwaga wa bomasomeseswai tshela ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 9, le ngwaga wa bomakgolo seswai masomeseswai tshela ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1455 (Sekete Makgolonne Masomehlano Hlano) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolonne masomehlano nne le sekete makgolonne masomehlano tshela.

Jansenville ke toropo go feta Mmušôgaê wa Dr Beyers Naudé, Mmasepala Setereke tša Sarah Baartman wa porofense Kapa Bohlabela ka moka Afrika Borwa.

113 (CXIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Sontaga, ngwaga wa bone ngwagengsome wa 110s, ngwaga wa bolesome tharo ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 2, le ngwaga wa bolekgolo lesome tharo ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1295 (Sekete Makgolopedi Masomesenyane Hlano) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolopedi masomesenyane nne le sekete makgolopedi masomesenyane tshela.

29 Dibokwane ke letšatši la 60 la ngwagamolele. Letšatši le, le latela 28 Dibokwane , ebile le tla morago ga 1 Hlakola. Go šala matšatši a 306 pele ngwaga o fela.

1357 (MCCCLVII) ebile ngwaga wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa boseswai ngwagengsome wa 1350s, ngwaga wa bomasomehlano šupa ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 14, le ngwaga wa bomakgolo tharo masomehlano šupa ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

2 (II) ebile ngwaga wa go thoma ka Labobedi, ngwaga wa boraro ngwagengsome wa 0s, ngwaga wa bobedi ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 1, le ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1975 (MCMLXXV) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa botshelela ngwagengsome wa 1970s, ngwaga wa bomasomešupa hlano ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 20, le ngwaga wa bomakgolo senyane masomešupa hlano ngwagengkete wa Ngwagakete 2.
951 (CMLI) ebile ngwaga wa go thoma ka Labohlano, ngwaga wa bobedi ngwagengsome wa 950s, ngwaga wa bomasomehlano tee ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 10, le ngwaga wa bomakgolo senyane masomehlano tee ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1639 (Sekete Makgolotshela Masometharo Senyane) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolotshela masometharo seswai le sekete makgolotshela masomenne.

81 (LXXXI) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa bobedi ngwagengsome wa 80s, ngwaga wa bomasomeseswai tee ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 1, le ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

Nozizwe ke township tša Bammala wa Venterstad go feta Mmasepala Setereke tša Joe Gqabi wa porofense Kapa Bohlabela (Eastern Cape) ka moka Afrika Borwa.

721 (DCCXXI) ebile ngwaga wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa bobedi ngwagengsome wa 720s, ngwaga wa bomasomepedi tee ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 8, le ngwaga wa bomakgolo šupa masomepedi tee ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

Go tlaleletša go magato a go tšwela pele go thibela dikotsi tše šoro, go swanetše go dirwa go tlala seatla go fokotša ditlamorago tša dikotsi tšeo ge di hlaga. Go bohlokwa go phetha ditekolo tša polokego tše di tseneletšego tša go lebagana le dikotsi tše šoro tša moakanyetšo wa polante ye nngwe le ye nngwe ya polante ya maatla a nyuklea le go tšwetša pele dipeakanyetšo tša taolo ya dikotsi tše šoro go difehla-nyuklea tše di šomišwago ka moka. Magato a taolo ya dikotsi a swanetše go thekgwa ka mabokgoni a sethekniki a makgonthe, ditlabela tša pekapo, le ditshepedišo tša pušetšo ya go tlošwa ga phišo ye kgolo pele ga go thomiša ga go tologa ga makhura. Bašomi ba polanteng ba swanetše go hwetša tlhahlo ye kaone ka taolo ya maleba ya dikotsi tše šoro.

1515 (MDXV) ebile ngwaga wa go thoma ka Labohlano, ngwaga wa botshelela ngwagengsome wa 1510s, ngwaga wa bolesome hlano ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 16, le ngwaga wa bomakgolo hlano lesome hlano ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

KwaNdaba ke toropo nyane gofeta Nkonkobe Mmusogae, Mmasepala Setereke tša Amathole mo diporofense Kapa Bohlabela (Eastern Cape) kamoka Afrika Borwa.

Go tlaleletša se, mekgatlo ye e filwego maatla a taolo e swanetše go kaonafatša diphetho tša diponelopele tša ditsebi le ditlhahlobo, le go tiišeletša botshepegi le potego ge go begwa dikutollo tša ditlhahlobo tšeo mo setšhabeng.

1824 (MDCCCXXIV) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Labone, ngwaga wa bohlano ngwagengsome wa 1820s, ngwaga wa bomasomepedi nne ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 19, le ngwaga wa bomakgolo seswai masomepedi nne ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

1020s ke ngwagasome tšhupamabakeng ya Gregorian wa go thoma ka 1 Pherekgong 1020 ya fela ka 31 Manthole 1029. Ngwagasome 1020s o wela ngwagengkgolo wa 11.

1459 (MCDLIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 1450s, ngwaga wa bomasomehlano senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 15, le ngwaga wa bomakgolo nne masomehlano senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

596 (DXCVI) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Labohlano, ngwaga wa bošupa ngwagengsome wa 590s, ngwaga wa bomasomesenyane tshela ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 6, le ngwaga wa bomakgolo hlano masomesenyane tshela ngwagengkete wa Ngwagakete 1.
790 (DCCXC) ebile ngwaga wa go thoma ka Mošupologo, ngwaga wa pele ngwagengsome wa 790s, ngwaga wa bomasomesenyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 8, le ngwaga wa bomakgolo šupa masomesenyane ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

boikgafo bja rena, e sego fela ka dipolelo, eupša le ka ditiro go fihlelela maitshwaro a go botšiša dipotšišo, ka go realo e le go kgonthiša kaonafalo ye e tšwelago pele ka go polokego ya dipolante tša maatla a nyuklea

Great Brak River ke coastal resort wa Mossel Bay Mmusogae, Mmasepala Setereke tša Eden go feta porofense Kapa Bodikela ka moka Afrika Borwa.

1763 (Sekete Makgološupa Masometshela Tharo) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgološupa masometshela pedi le sekete makgološupa masometshela nne.

1880s ke ngwagasome tšhupamabakeng ya Gregorian wa go thoma ka 1 Pherekgong 1880 ya fela ka 31 Manthole 1889. Ngwagasome 1880s o wela ngwagengkgolo wa 19.

Vosloorus ke toropokgolo, e borwa ka Boksburg le bohlabela ka Katlehong wa Ekurhuleni Metropolitan Municipality go feta porofense Gauteng ka moka Afrika Borwa.

Ka kakaretšo, ye ke kgwedi ye e tonyago kudu karolonog ya ka godimo ya lefase (Northern Hemisphere), mola karolong ya tlase ya lefase (Southern Hemisphere) e le kgwedi ye e fišago.

Itumeleng ke location wa Jagersfontein, toropo mo Kopanong Mmusogae go feta Mmasepala Setereke tša Xhariep, porofense Free State ka moka Afrika Borwa.

1312 (MCCCXII) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Labohlano, ngwaga wa boraro ngwagengsome wa 1310s, ngwaga wa bolesome pedi ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 14, le ngwaga wa bomakgolo tharo lesome pedi ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

1502 (MDII) ebile ngwaga wa go thoma ka Laboraro, ngwaga wa boraro ngwagengsome wa 1500s, ngwaga wa bobedi ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 16, le ngwaga wa bomakgolo hlano pedi ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

Commonwealth of Nations, etsebega gape ka Commonwealth goba ka British Commonwealth, ke mokgatlo wa dinaga tše masome hlano tharo (53) tšeo di ikgethešego goba maloko.

943 (CMXLIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Labobedi, ngwaga wa bone ngwagengsome wa 940s, ngwaga wa bomasomenne tharo ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 10, le ngwaga wa bomakgolo senyane masomenne tharo ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

Nelson Rolihlahla Mandela (O belegwe 18 Mosegamanye 1918 - 5 Manthole 2013) be ele molwela tokologo lera dipolotiki wa Afrika Borwa. Ebile mopresidente wa Afrika Borwa ngwageng wa 1994 go fihla ka ngwaga wa 1999. Ebe ele motho moso wa pele wa go kgethwa go ba mopresidente morago ga tokologo. Mmušo wa gagwe oile wa shulalanya kgethologoganyo yeo e bego e lebane ke batho baso nageng ya Afrika Borwa, ka go lwantšha bodidi, kgethologano ka mmala le go hlohleletša tekatekano. Dipolotiking ebile moetapele wa mokgahlo wa African National Congress (ANC) go tloga 1991 go fihla 1997 gape e bile moetapele le kago lefapa la Democratic socialist. Tša boditšhabatšhaba, Mandela ebile mongwaledi mogolo wa Non-Aligned Movement gotloga ka 1998 gofihla ka 1999.
118 (CXVIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa bosenyane ngwagengsome wa 110s, ngwaga wa bolesome seswai ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 2, le ngwaga wa bolekgolo lesome seswai ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

1372 (Sekete Makgolotharo Masomešupa Pedi) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgolotharo masomešupa tee le sekete makgolotharo masomešupa tharo.

1256 (MCCLVI) ebile ngwagamolele wa go thoma ka Mokibelo, ngwaga wa bošupa ngwagengsome wa 1250s, ngwaga wa bomasomehlano tshela ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 13, le ngwaga wa bomakgolo pedi masomehlano tshela ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

1767 (Sekete Makgološupa Masometshela Šupa) ke nomoro yeo e elego magareng ga sekete makgološupa masometshela tshela le sekete makgološupa masometshela seswai.

1899 (MDCCCXCIX) ebile ngwaga wa go thoma ka Sontaga, ngwaga wa bolesome ngwagengsome wa 1890s, ngwaga wa bomasomesenyane senyane ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 19, le ngwaga wa bomakgolo seswai masomesenyane senyane ngwagengkete wa Ngwagakete 2.

413 (CDXIII) ebile ngwaga wa go thoma ka Labobedi, ngwaga wa bone ngwagengsome wa 410s, ngwaga wa bolesome tharo ngwagengkgolo wa Ngwagakgolo 5, le ngwaga wa bomakgolo nne lesome tharo ngwagengkete wa Ngwagakete 1.

Ha-Taudi ke toropo hleng mo Phuthaditjhaba ko Maluti-a-Phofung Mmusogae ya Mmasepala Setereke tša Thabo Mofutsanyana go feta porofense Free State ka moka Afrika Borwa.
Sung Jae-ki (Korea: 성재기;成在基, 11. süküskuu päiv 1967 Daegu, Lõunõ-Korea - 26. hainakuu päiv 2013 Seoul, Lõunõ-Korea) oll' Korea ütiskunnategeläne, kiä saisõ miihi õiguisi iist ja oll' antifeminist. Tä oll' Korea Miihiseldsi (Association of Korean male/남성연대 男性連帶) alostaja.

1988. a. piimäkuun oll' 30 000 osavõtjaga meeleavaldus Romaania kommunistligu valitsusõ plaani vasta häötäq Transilvaanian ungari külli. 1989. a. urbõkuun kuulut' Ungari valitsus pääle aastakümnit 1848. a. revoluts'ooni aastapäävä jälq riigipühäs. Meeleavaldusõlõ Budapestin tull' üle 75 000 inemise. Pääministre Grószi Károly sai Moskvan kokko Gorbatšovi Mihhailiga, kiä olõ-õs tuu vasta, ku Ungarihe tetäq mitmõparteisüstem ja lubasi, et Nõvvokogo Liit ei sekä hinnäst Ungari asjohe vaihhõlõ. Oposits'uun ja valitsus naksiq pidämä kõnõluisi, et viiäq sisse mitmõparteiline demokraatia ja turumajandus. Lehekuun naas' Ungari maaha võtma okastraataido Austria piiri pääl.

Aavigu Johannesõ esä Aavigu Mihkli oll' Laimjala vallakirotaja. Lell Aavigu Jakob, kiä oll' Kurõssaarõn kaupmiis, ost' Mihklile liina maja ja Mihkel nakas' sääl üten hindä naasõ Anni ja latsiga elämä. Johannes Aavik käve Kurõssaarõ gümnaasiumin ja perän oll' säälsaman eesti keele oppaja. Tä elli Kurõsaarõn 1926. aastagani. Sis oppõ tä kiili Tarto Ülikoolin, Nežini Aoluu- ja Filoloogiainstituudin ja Helsingi Ülikoolin, mink tä lõpõt' filoloogiakandidaadi kraadiga.

13. radokuu pääväl 1945 and' pääliin Budapest tingimüisi säädmäldä alla. Tšekoslovakkia presidendi Beneši Edvardi ja Stalini Jossifi sõlmit lepüngi perrä naati Tšehhoslovakkiast ungarlaisi ja Ungarist slovakkõ vällä saatma. 250 000 s'akslast saadõti Potsdami Protokolli artikli XIII S'aksamaalõ. Maaq, miä Ungari sõa käügin hindä valdustõ tagasi sai kaot' tä jälq 1947. a. sõlmit Pariisi raholepüngiga.

Ku naistõpunahaina ülearvo pall'o tarvitaq, om taa kihvtine – muut naha valgushergäs vai tege krampõ ja ajohäti. Selle taheta-i tedä ka kar'amaalõ kasuma.

Maol om kats lävve: edelävi ja tagalävi. Edelävest tulõ süük sisse, tagalävest lätt tä soolikidõ sisse. Maon saa süük üte hapnõ leeme ehk limoga, miä maolimos nimitedäs, seätüs ja tuuläbi vedeläs pudros lahotõdus. Maolimo himmitses väikeisist näärmist vällä, miä mao sisemädse poolõ pääl ommaq. Jo maon saa üts jago vedeläst söögipudrost riistakõisi läbi, miä mao saina ehk sisemädse poolõ pääl lövvüseq, ülesimetüs ja vere sisse tallitõdus iholõ toidus. Suurõmb jago söögiputro, nimelt kõik, miä viil tävveste ärq ei olõq pehmendet ja lahotõt, joud aigupite, kui tä uma ao maon om olnuq ja valmistõt, mao tagalävest soolikidõ sisse.

Huvi uma keele vasta püssü ja ku tütrel Airil tull' ülikoolin aig Ähijärve kanti kiilt korjama minnäq, jätt' esä umaq tegemiseq ja läts' tütrele appi. Heino pidi väega luku võro keelest ja Võromaast, tund' häste Lõuna-Eesti kultuuriluku. Kodokandin kõnõl' iks võro kiilt.

Lannamõtsa oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rebäsejärvest, juusk läbi Mudajärve ja Aheru järve nink lätt hää käe puult Koiva jõkkõ paigan, kost Koiva suuni om 236 km.
Adsoni Juhan (sündünüq 1852 Morosuu-Tsäpsi külän Vahtsõliina kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 134):

Asotõdi vahtsõnõ, riikevaihõlidsõlt tunnistet Iiri riik, mink nimi oll' Iiri Vaba Riik (iiri keelen Saorstát Éireann, inglüse keelen Irish Free State). Riigi alaq pidi kuuluma terveq saar, a lisanõudminõ oll', õt Põh'a-Iirimaal om õigus jäiäq tahtmisõ kõrral Ütiskuningriigi osas, midä tä tekk'ki. (Põh'a-Iirimaa ku umaette ütsüs oll' luud Iirimaa valitsõmisõ säädüsega – Government of Ireland Act; 1920). Inglüse-Iiri leping ja Iiri Vaba Riigi asotaminõ olliq Iiri kodosõa põhjusõq.

Viki (vai wiki) om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. Saat toimõndaq esiki seod artiklit, midä parhilla loet. Tuu jaos tulõ õnnõ klõpsadaq nuppi "Toimõndaq"!

Kotonoolitusõ puudusõs arvatas, et lats putus tõisiga veidüq kokko, ei harinõq inemiisiga läbi saama. Toolõ vaiõldas vasta, et koolin om latsõl kunstlik seltskund, lats ei harinõq läbi käümä vähämbide latsi ja suuri inemiisiga.

1918. aastagal Budapestin toimunu nn. Astrarevoluts'ooni tulõmusõl sai pääministres ja ildampa edimädse Ungari vabariigi presidendis Károlyi Mihály. Károlyi käsk' Ungari sõaväel kõik sõariistaq ärq võtta, nii jäi Ungari tävvelidselt kaitsõlda.

1905. a., ku ülikuul oll' revolutsiooni peräst kinniq pant, läts' Jaan tüüle Valga Eesti Krediidiütisüste. Sääl sai täst Valga Demokraatligu Ütisüse juhataja kah. Ku karistussalklasõq Valga pääle lätsiq, pidi tä säält pagõma. Jaan sõit' Pariisi, kon tävvend' hinnäst Sorbonne'i Ülikoolin matõmaatiga alal. 1906. a. tull' tä lühkeses aos Talliina, kon kirot' lehtile juttõ. 1907. a. tull' Jaan tagasi Tartohe, ast' vahtsõst ülikuuli ja lõpõt' tuu lühkese aoga. 1917. aastaganiq pidäsi Sarvõ Jaan oppaja amõtit, edimält Põltsamaal Eesti Aleksandrikooli põllotüükursuisil, sõs Vitebski Kubõrmangon Veliži naisi erägümnaasiumin nink 1909. aastagast pääle Eesti Nuursuu Kasvatusõ Seldsi Tütärlatsi Erägümnaasiumin, ollõn samal aol mõnõ aastaga oppaja Raamoti Mari koolin Sahkapuul.

d) mitmusõ 1. ja 2. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon. Ollõvaig: teemi(q), näemi(q), võtami(q), kirotami(q); tiiti(q), näeti(q), võtati(q), kirotati(q); (ti) tiide(q), näede(q), võtadõ(q), kirotadõ(q); Minnevaig: teimi(q), näimi(q), võtimi(q), kirotimi(q); teiti(q), näiti(q), võtiti(q), kirotiti(q); (ti) tei(q), näi(q), võti(q), kirodi(q);

"Jõul" om ansambli Ummamuudu neläs albom, miä sisaldas 10 laulu, noist üts ("Oodid, oodid, vellekene") om lõunaeestikeeline rahvalaul. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Umamuudu Ltd.

Piitre I (vinne keelen Пётр I Алексеевич, Пётр I vai Пётр Великий, 1672–1725) oll' Vinne tsaar 1682–1721 ja Vinne Keisririigi keisri 1721–1725.
Kuigi dekolonisiirmise näütüisi om joba muistitsõst aost, om vahtsõmbal aol olnuq mito esiqeränis aktiivsõt dekolonisiirmise aigo. Nuuq ommaq Hispaania impeeriumi lagonõminõ 19. aastagasaal, Austria ja Osmannõ impeeriummõ lagonõminõ Edimädse ilmasõa aigo, Briti, Prantsusõ, S'aksa, Itaalia ja Ameeriga impeeriummõ lagonõminõ Tõsõ ilmasõa aigu nink Vinne Nõvvokogo impeeriumi lagonõminõ pääle Berliini müürü ärqlahkmist 1989. a.

Käänüjuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, mink pikkuskraat om 23,5° N (põh'akäänüjuun) vai 23,5° S (lõunõkäänüjuun). Noidõ laitujuuni pääl paistus päiv lagipäähä ütel pääväl aastagan (käänüpääväl).

Aleksandri vald oll' vald Võromaal Põlva kihlkunnan. 1936. a. nimetedi vald ümbre Laheda vallas. S'oo ilma aignõ Laheda vald om veitse vähämb ku Aleksadri vald.

Vaba tarkvara laul (inglüse keelen Free Software Song) om vaba tarkvara propaganda laul. Laulu synaq om tennü Stallmanni Richard 1998. aastal. Laulu viis om võet Bulgaaria tandsulaulust "Sadi moma bela loza" (Latskõnõ istut' viinamarjo).

Odysseus [odüsseus] (lad. Ulysses ja Ulixes) om kreeka mütoloogian julgõ, kavval ja tark Trooja sõa kangõlanõ, Ithaka kuning, Laertese ja Antikleia poig (mõnõn Homerose-järgsen müüdin Sisyphose poig). Odysseuse ettepanõgi perrä olliq Helenä kosilasõq sunniduq avitama timä vällävalitut, ku tuu pulka jääs. Pääle Helenä rüüvmist olõsiq Odysseus pidänüq minemä Trooja sõtta, a tä mänge ulli, selle et oraakli oll' ette kuulutanuq, et tä püürd kodo tagasi 20 aasta peräst. Et Palamedes timä kavalusõ ärq näkk', usk' tä uma naasõ Penelope, poja Telemachose ja majapidämise sõbra Mentori huuldõ ni läts' siski sõtta. Tä löüd' Achilleuse, meelüt' Iphigeneia Eulissehe ja sõdõ Trooja peräst julgõhe. Rassõn saison avidiq timä tarkus ja kõnnõosavus. Üten Diomedesega sai tä kätte Doloni, kuun Aiasõga tõi tagasi Achilleuse kihä ja sai hindäle timä sõariistaq. Vangivõtõt Helenosõlt sai tä teedäq, mis nõudmiisil saa Troojat vallutaq. Pääle tuud tõi tä sõtta Lemnose Philoktetese ja Skyrosõ Neoptolemosõ. Kavalusõga saat' tä surma Palamedese ja rüüve kuun Diomedesega Troojast Athena kujo. Odysseus and' nõvvo ehitäq Trooja vallutamisõs puuhopõn.

Hulga X alambhulkõ hulgas kutustas matõmaatikan säänest hulka, mink elonigõs ommaq kõik hulga X alambhulgaq. Hulga X alambhulkõ hulka tähüstedäs

Päälmäne jalavarrõ jago ehk kints om ütest luust, ent alomanõ jalavarrõ jago ehk siir katõst luust. Jalajakk om 7 väikesest luust kokko pant. Jalajakuga saisvaq kuun 5 labajalaluud, labajalaluiõ otsan varbaluuq. Labajalg sais seerega vinklin kuun, tuu tunnistas, et inemine om luud pistü käümä ja katõ jala pääl kõndma, ent mitte kumaruisi kõigi nelä pääl, nii kui eläjäq.

Kihä liigus õkvajuuntpite kipõndusõga 3 m/s². Tuu tähendäs, et timä kibõhus kasus ega sekondiga 3 miitre võrra sekondin. Ku näütüses prõlla om timä kibõhus 5 m/s, sõs üte sekondi peräst om timä kibõhus 8 m/s, katõ sekondi peräst 11 m/s, komõ sekondi peräst 14 m/s jne.
Al-Horazmi (Al-Horazmi Muhammad ibn Musa, u. 783 - u. 850) oll' pärsiä matõmaatik ja tähetiidläne. Tä oll' perit Horezmist, tüüt' Bagdadin. Timä töie ladinakeelitside tõlkidõga joud' Õdagu-Õuruupahe algõbra (lineaar- ja kruutvõrrandidõ lahõndaminõ) nink Indiast perit kümnendsüstem. Viil kirot' tä tähe- ja maatiidüsliidsi töid.

Esperanto luuja oll' Poola silmäarst L. L. Zamenhof, kiä ilmut' taa kotsilõ 1887. aastal raamadu Unua Libro ("edimäne raamat") kirängunime Doktoro Esperanto ("doktor luutja") all, ni taa jäigi keele nimeks.

Homonymy and systemacy in Estonian inflection. – Keele kannul. Pühendusteos Mati Erelti 60. sünnipäevaks 12. märtsil 2001. Koostanud ja toimetanud Reet Kasik. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti Keele Õppetool 2001 (Tartu Ülikooli Eesti Keele Õppetooli Toimetised 17), 42–61.

Põh'asaami keelen om astmõvaeldusõ põhimõtõq inämb-vähemb sama ku eesti keelen: tuu tulõ ette õnnõ rasõhusõgaq ja rasõhusõldaq silbi piiri pääl ja vaeldus tugõva ja nõrga astmõ vaihõl, nt giehta (T) ’käsi’ : gieđa (N) ’käe’, rikkis (N) ’rikas’ : riggá (T) ’rikka’.

Virsik ehk persik om virsigupuu vili. Taa om luuvili, miä om aprikoosi muudu, a hulga suurõmb. Virsik om 5–10 cm pikk ja kaald keskmädselt 70–75 g.

Saagaq (islandi saga, mitm. sögur) ommaq luuq muistitsõst Skandinaavia ja germaani hõimõ aoluust, varahaidsist viikingireisest, lahengist, miä reise pääl ommaq peetüq, rändämisest Islandilõ ja vainõst islandlaisi perride vaihõl. Naaq panti kirjä vanapõh'a keelen pääas'aligult Islandil.

Lenini Vladimir (vinne keelen Владимир Ильич Ульянов (Ленин)) sündü 22. mahlakuu pääväl 1870 Simbirskin ja oll' Vinnemaa poliitik ja riigipüürdjä, tä oll' Rehekuu revolutsiooni kõrraldaja, NSVL edimäne valitsuspäälik ja leninismi luuja. Tä naanõ oll' Krupskaja Nadežda ja latsi näil es olõq.

Kirotaminõ om keelelidse sõnomi edesiandminõ teksti kujol, midä saa nätäq vai kumpiq. Tuu jaos tarvitõdas kirja - kirätähti ja kirävaihõmärke.

Kõrbjärv vai Pundsu Kõrbjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä om õkvalt Kerigumäe järve kõrval, tuust hummogu puul. Ligidäl ommaq viil Pundsu järv, Linnasjärv ja Mudajärv.

Buda Liinamägi üten kantsiga ja kõik mis sääl sisen om. Muuhulgan om liinamäel kolm kerkot, kuus muusõummi, pall'o põnõvit majjo, tänävit ja platsõ. Innestine kuningaloss om üts Ungari sümbol. S'oo ilma aigo om sääl kats muusõummi ja riiklik Széchenyi nimeline raamadukogo. Lähkon olõvan Sándori paleen ommaq Ungari presidendi tüüruumiq ja residents. Säitsesada aastakka vana Mátyási kerik om Budapesti üts ilosampi kerikit. Tuu kõrval om Ungari edimädse kuninga Istváni ratsamonument ja tuu takan om Kalamehe Bastion, kost om illos' kaiaq kõgõ liina pääle. Viil om kantsin Turuli, Ungari müütilidse kaitsjatsirgu kujo.

Kanti Immanuel (Immanuel Kant, 1724-1804) oll' s'aksa filosuuf, kiä elli preisi liinan Königsbergin (s'oo ilma aigu Vinnemaa liin Kaliningrad). Tedä peetäs muudsa Õuruupa ja illadsõ valgustusao ütes mõokambas mõtlõjas.

Savikuaoja vai Haavapää oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest nink juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 45,6 km.
Jo Hiina vanon säädüisin om selgide kur'atöie iist käüki last surmanuhklust. 18. aastagasaal inne Jeesust saadõti Babüloonian kuning Hammurabi Koodi perrä surma 25 mitmõsugumadsõ kur'atüü iist, üts naist oll' mõrdsugatüü. Edimäne aoluu perrä tõõstust löüdnüq hukkaminõ oll' 16. aastagasaal inne Jeesust Vanan-Egüptüsen, kon ütele mehele panti nõidmist süüs ja trahvis pidi tä hinnäst maaha lüümä.

Lõunõnaba vai lõunõpoolus om punkt lõunõpuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ lõunõpoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Antarktiga maisõmaad, õkva põh'anaba vastan.

Blairi Eric Arthur sündü 25. piimäkuu pääväl 1903 Indiahn Bihari provindsihn. Tä sai koolitusõ Etoni kollõdsihn (Eton College). Aastagast 1935 nakas’ Blairi Eric Arthur tarvitama kiränigunimme Orwelli George, mink võtt’ jyy perrä East Angliahn.

Lõunõeesti kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil vai kiili (ja murdidõ) rühm. Lõunõeesti keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti, ingerikar'ala, kar'ala, liivi, vad'a ja vepsä kiil. Lõunõeesti keeleq ommaq võro, mulgi, tarto ja seto kiil. Naid kiili või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis.

Malaaria vai halltõbi om külgenakkaja tõbi, midä tekütäs protist Plasmodium. Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan, Aasian ku Afrikan. Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan).

Riia liina asot' aastagal 1201 piiskop Albert von Buxhoeveden. Aastagast 1282 om Riia olnuq Hansaliidon, liin om olnuq rikas kaubaliin ja taad om juhtnuq Riia raat.

Borsod-Abaúj-Zemplén om luudusõ poolõst Ungari üts kõgõ mitmõkülgsemb piirkund. Maakunna põh'aosa om mägine (sääl ommaq Ungari üteq korgõmbaq mäeq ja süvembäq koobaq), a lõunõjago tasanõ. Keskmäne õholämmüs om sääl madalamb ku muial Ungarin. Miskolctapolcan om mõõdõt Ungari külmärekord: −35 °C.

"Süä kisk" om ansambli Lõkõriq edimäne albom, miä sisaldas 19 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Võro Selts VKKF ja Kauksi Ülle Mänedsment.

19. aastagasada läts' vabahusvõigõlusõ ja modernisiirmise tähe all. 1848. a. naas' Budapestist pääle ungarlaisi mäss Habsburgõ võimo vasta. Aastak ildampa suruti tuu maaha.

Hoimastihädäga vangõlõ om tett 8-kotussõlinõ sõltuvusrehabilitatsiooniosakund. Sääl viiäs läbi kimmäst opikavva, mis avitas näil uma sõltuvusõga toimõ tullaq ja taast vallalõ saiaq.

Osmannõ riik vai Osmannõ impeerium vai Ottomani impeerium oll' riik, midä timä aol kutsuti Türgü impeeriumis. Osmannõ riigi sünnüaos loetas 1299. aastakka, ku Osman I kuulut' hindä Seldžuki impeeriumi valitsõjas. Hiilgõaol võtt' riik hindä ala suurõ jao Lõunõhummogu-Õuruupast, Lähküst-Hummogumaast nink Põh'a-Afrikast, küündüden Gibraltari väinäst Kaspia mere ja Pärsiä lahõni. Osmannõ riik sai otsa 1923. aastagal, ku kuulutõdi vällä Türgü Vabariik.

Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs putonghua. Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst.
Saarlasõ om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Külä om Pärlijõõ keskjoosu pääl. Külän eläs 36 elänikku, talvõl eläs sääl rahvast veidemb, suvõl rohkõmb.

Peri mõisa (sks. k. Perrist) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla maiõ pääl. Mõisa maaq ostõtiq 1530. a. Tõdu mõisa umanigult Tödweni Jürgenilt. Taast ku hindäperi mõisast om edimäne tiidüs 1544. aastagast, ku umanigus sai piiskopkunna foogt Stakelbergi Peter. Mõisahuunõq jääseq Peri küllä Võro-Põlva tiist üte kilomiitre hummogu poolõ.

Kuu om taivakihä, miä tiirotas ümbre Maa. Tä om Maalõ kõgõ ligemb taivakihä, keskmäne kavvus Maa ja Kuu keskpunktõ vaihõl om 384 403 kilomiitret.

Muskliq ommaq suurõst hulgast väega peenikeisist lihanarmist kokko pant, miä üte hõrna koe läbi, köütmise kudõ nimi, kuun püsüseq. Nii häste musklit kui ka narmit, minkist naaq nii kui kokko köüdetüq ommaq, võimiq hõlpsahe ärq tundaq, kui ütte keedetüt ehk küdsetüt eläjä lahja liha tükkü terävähe läbi kaemiq. Inemise liha om eläjä lihalõ kogoni sarnanõ.

Kogõrijärve korgõst ja äkilidsest hummogukaldõst üles jääs Navi külä kõgõ korgõmb kotus Treimägi, kost (Ilomäe talost) ommaq peri kunstnik Navitroll'a ja tähetiidläne Kasagu Enn.

19. aastasaa perämädsel aastakümnel oll’ Rõugõ mõisast saanuq põllumajanduslik kogo, nigu pall'odõst mõisist. Sääl tüüt’ ollõküük, villatüüstüs, saeveskiq, jahuveski, meier, savikivilüüv, tõrva- ja hüdseahoq. 20. aastasaa edeotsan tull' nailõ mano aiakraamitüüstüs. Rõugõ uma oll' ka Muhkamõtsa kar'amõisa.

Võidu tetäs puhtast ja kõrraligust hapnõstkoorõst vai rõõsast koorõst. Vahtsõmbal aol tetäs taad võiumassinaga. Kuurt klopitas, kooniq rasvaosakõsõq lätväq kokko võius ja jääs perrä võiupiim.

Joulukuu katõkümne ütsändäl pääväl 1937 sündü vahtsõnõ põhisäädüs Bunreacht na hÉireann. Tuu perrä sai Iiri Vabast Riigist vahtsõnõ riik, mille nimi om Éire (Ireland; Iirimaa). Kuigiq tuu riigi põhisäädüs näkk' kuninga asõmal Iirimaa presidenti, olõ-õs tegemist vabariigiga. Üts riigipää põhiülesannõq, riigi riikevaihõlinõ edüstämine, jäi kuningalõ. Mahlakuu edimädsel pääväl kuulut' Iiri Vabariigi säädüs (Republic of Ireland Act), õt Éire om vabariik: varrampa kuningale annõduq õigusõq anti noq Iirimaa presidendile.

Uma Leht om ainugõnõ tävveniste võrokeeline aoleht. Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Lehe edimäne nummõr ilmu 1. põimukuu pääväl 2000. aastagal. Lehe umanik om Võro Selts VKKF.

Eger lei pia jälq häitsemä. Liina üle saiq võimo piiskopiq, mink peräst pall'oq säälseq protõstandiq lätsiq minemä. 1703-1711 peet vabahussõan Habsburgõ vasta toet' liin ungarlaisi juhti Rákóczi Ferencit saiq ungarlasõq lõpos sõski lüvväq. Pia pääle tuud oll' liinan katsk. Ku tuu läbi sai tull' liina pall'o vahtsit inemiisi nink teno tollõ kasvi 1725 ja 1750 vaihõl elänikke arv 6000 päält 10 000 pääle. Ehitediq pall'o vahtsit huunit barokistiilin, ildampa rokokoo ja neoklassitsistligun stiilin, noidõ hulgan vahtsõnõ katõdraal, pääpiiskopi palee, maavalitsusõ maja, lütseumihoonõq (kon prõlla om Eszterházy korgõkuul) ja mito kerkot.
Egäpäävätsen elon loetas keväjäkuis põh'apuulkeräl urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud; lõunapuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud. Keväjä alostus om urbõkuu edimäne päiv vai süküskuu edimäne päiv.

Pilv om viitsilko vai lumõhebemide kogo taivan, miä om silmäga nätäq. Pilveq tekküseq nii, et viitoss, miä õhon om, lätt tsilka vai külmäs ärq. Ku viitsilgaq vai lumõhebemeq pilvist maa pääle satasõq, sõs om tuu vihm vai lumõsado.

Meenikunno maastikukaitsõala om kaitsõala Võromaal Räpinä kihlkunna lõunaotsan Veriora vallan. Kaitsõala om luud 1981. aastaga lehekuu 25. pääväl. Timä suurus om 1757 ha. Tuust 53% võtt hindä ala Meenikunno suu, 1% ommaq viikogoq ni ülejäänüq 46% om mõtsa all.

Prohvõt' Eelijä kuts' Karmeli mäe pääl taivast tulõkeeleq, miäq palodiq timä ohvri inemiisi silmi all arq, a võlss'jumalatiinjidõ ohvri jätiq vasta võtmaldaq.

Jooga om India usolis-filosoofilinõ süstem, miä taotlõs vaimo- ja iholiidsi har'otuisi läbi ütessaamist kõgõ ülembäga. Hinduismin, budismin ja džainismin om jooga mõistõq köüdet meditiirmisega. Hinduismin tähendäs tä viil ütte kuvvõst ortodokssõst filosoofiakuulkunnast nink ka tsihti, midä tuu kuulkund om hindäle säädnü. Džainismin mõtõldas jooga all nii vaimsit, sõnaliidsi ku iholiidsi tegevüisi.

Ptolemaiosõ Klaudios (kreeka keelen Κλαύδιος Πτολεμαίος, u. 83–161) oll' Vana-Kreeka tähetiidläne, astroluug, matõmaatik ja maatiidläne, kiä tüüt' Egüptüsen.

h) käskjä kõnnõviisi 3. käänüse ja eitüse lõpun: kaegõ(q), küsüge(q), võtkõ(q), kirotagõ(q); ärq kaegu(q), ärq küsügu(q), ärq võtku(q), ärq kirotagu(q); kaegu-i(q), küsügu-i(q), võtku-i(q), kirotagu-i(q);

Lõunõeesti keele täämbädse päävä variandõst peetäs umaette keeles inämbüisi õnnõ võro kiilt, miä om eesti kiräkeelest kõgõ kavvõmb ja erälde keeles tunnistõt ka ISO Riikevaihõlidsõ Standardiorganisatsiooni puult ((keelekuud vro). Seto kiilt peetäs keeletiidüsen inämbüisi võro keele variandis. Tuuperäst om võro ja seto keele jaos mõnikõrd pruugit ka liitnimme võro-seto kiil.

Kiviaig om tuu jago aoluust, ku inemiseq tarvitivaq tüüriisto tegemises kivvi ja mõista-s viil metalist tüüriisto tetäq. Kiviaaig om muistidsõ ao kõgõ vanõmb jago.

Viinalilli raviumahuisi kotsilõ om mitmit uurmiisi tett ni vällä uurit, et kerge vai parra pitsüse ravis om naistõpunahain sama teküs ku mitmõq tugõvidõ kõrvalmõjjõgaq antidepressandiq. Rassõ pitsüse kõrral olõ-i timäst väega api.

Lindoravaq sööväq põhilidsõlt kasvosüüki - pungõ ja urbõ (lepä, kõo, paiu ja haava), a ka samblikkõ, pähkmit ja marjo ni pedäjäkasvõ. Mõnikõrd või lindorrav süvväq ka tsirgupoigõ ja munnõ ni mutikit, a nä sööväq ka näütüses siini ja ubinit.

Iiri kiil (iiri gaeilge) om indoõuruupa kiilkunna keldi kiili gaeli rühma kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Iirimaal. Iiri kiilt ku imäkiilt kõnõlõs hinnangidõ perrä 40 000 kuni 80 000 iirlast.
Irratsionaalarv om reaalarv, miä olõ-iq jagoarv, tuu tähendäs, miä olõ-iq katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Või ka üteldäq, et irratsionaalarvoq ommaq reaalarvoq, midä saa-iq kirja pandaq ku lõplikkõ vai perioodiliidsi komaarvõ - niiviisi tuvvas nääq harilikult sisse kooliraamatin. Et reaalarvõ hulk om mitteloenduv, a jagoarvõ hulk loenduv, sõs irratsionaalarvõ hulk om kah mitteloenduv. Tuu tähendäs, et suurõmb jago reaalarvõ ommaki irratsionaalarvoq. Tunnõtumbaq irratsionaalarvoq ommaq π, e ja

Riian ja Lätin ommavaq populaarsõq spordialaq ijähokk, jalgpall ja korvpall. Riia liinan ommavaq suurõq spordikeskusõq: Skonto Arena ja spordiklubiq Skonto FC ja JFK Olimps.

Saarõ maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kurõssaarõ rajuun nimetedi ümbre Saarõ maakunnas.

Vana-Rooma vallut' Doonaust õdagu poolõ jääväq maaq ärq aastagidõ 35 ja 9 i.m.a. vaihõl. 9. aastagast i.m.a. 4. aastagasaa lõponi kuuluvaq nuuq maaq Rooma riigi ala ku Pannoonia nimeline provints. Sõs tulliq hunniq, kiä ehitiq üles võimsa riigi. Pääle hunnõ tulliq germaalasõq (ostrogoodiq, langobardiq ja gepiidiq) ja avaariq. 9. aastagasaa lõpon elliq Ungari alal slaavi rahvaq ja avaariq. Tuu maa kuulu Hummogu-Frangi riigi, edimädse Bulgaaria riigi ja Suur-Määrimaa ala.

Elementaarmatõmaatiga periuud (5. aastagasada i.m.a. kuni 17. aastagasaa kolmas veeränd). Taa naas' pääle tõõstamisõ tarvitusõlõvõtmisõga. Muuhulgan luudi deduktiivnõ, aksiuumõ pääle tuginõja elementaargeomeetriä, mink võtt' kokko Eukleides uman teossõn "Elemendiq" (3. aastagasada i.m.a.). Indian tekkü u. 5. aastagasaal posits'oonilinõ kümnendsüstem.

Kakkõhellü või ette tullaq ka pall'odõn tõisin kotussin (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri), a sääl tedä hariligult ei kirotõdaq, kuiki ka tuud võinuq mõnikõrd tetäq näütüses sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst.

Pääle revoluts'ooni maahasurumist sai Ungari pääministres Kádári János, kiä juhtõ Ungari Sotsialistlikku Tüülisparteid. Kádár juhtõ võitlust revoluts'onääre vasta. 21 600 vabahusvõitlõjat panti vangi ja 400 tapõti. Legaalnõ pääministre Nagy Imre mõistõti surma.

Luulõtuisi, juttõ, arvustuisi jms avaldanuq aolehin Töörahva Elu, Võrumaa Teataja, Koit, Viruskundra, Uma Leht, Sirp, Postimees, Eesti Päevaleht, aokir'on Vikerkaar, Tuli & Savu, Täheke, Teater. Muusika. Kino. Juttõ ja luulõtuisi om ilmunu ka kogomigõn "Hea raamat" (NAK, Tarto 1998), "Emajõe kondor" (NAK, Tarto 2002), "Sano, tuuli" (Helsinki 2002). Luulõtuisi om avaldõt Võro-Seto tähtraamatin. Laulu "Kõnõtraat" sõnno ommaq avaldanuq pall’oq lauluraamaduq.

Sõski es suudaq mongoliq ärq võtta kõvõmbit kivist kantsõ. Tuuperäst käsk' kuning Béla IV ehitäq sato kivist kantsõ ja kantsikõisi tuus juhus, ku mongoliq piässiq tagasi tulõma. Nääq tulliki Ungarihe tagasi 1286. aastagal. Teno vahtsilõ kivikandsõlõ ja vahtsõlõ taktikalõ (inämb rassin sõariiston rüütlit) nääq piätediq. Mongoli väeq lei Pesti lähkon tagasi kuning László IV vägi.
Algõbralidsõq struktuuriq. Näütüses rühmäq, korpusõq, vektorruumiq. Naidõ puhul andasõq köüdüsside abiga algõbralidsõq opõrats'ooniq määntsegi hulga pääl.

Finno-Ugric 'dog' and 'wolf'. – Etymologie, Entlehnungen und Entwicklungen. Festschrift für Jorma Koivulehto zum 70. Geburtstag. Herausgegeben von Irma Hyvärinen, Petri Kallio und Jarmo Korhonen unter Mitarbeit von Leena Kolehmainen. Helsinki 2004 (Mémoires de la Société Néophilologique de Helsinki 63), 83–96.

Aoluun om olnuq hulga surmanuhklusõ läbitegemise viise. Seo ilma aigo ommaq levinüq maaha laskminõ (Hiinan), mürgütämine (Hiinan, Ameeriga Ütisriigen), pää maaha ragominõ (Saudi Araabian), puuminõ ja kivvega koolnus pilminõ (Iraanin) ja ärq tapminõ elektritoolil (Ameeriga Ütisriigen).

Võro kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil. Võro keele lähkümbäq sugulasõq ommaq tõõsõq lõunaeesti keeleq, eesti kiil, liivi ja vad'a kiil. Võro kiilt või pitäq Eesti põlitsõs piirkundlidsõs keeles vai regionaalkeeles. Tõisi arvamiisi perrä om võrokõisi kiil lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murrõq. Võro kiil om lõunaeesti keelist kõgõ suurõmb, täl om 74 499 kõnõlõjat põhilidsõlt Lõuna-Eestin, vanal Võromaal, mink ala käü parhillanõ Võro ja Põlva maakund ni osa Tarto ja Valga maakunnast (Karula, Harglõ, Urvastõ, Rõugõ, Kanepi, Põlva, Räpinä ja Vahtsõliina kihlkund). Küländ hulga võro keele mõistjit om seo ilma aigo ka Tarton, Talliinan ja muial Eestin.

Võro lipp vai ka võrokõisi lipp om lipp, miä om mõtõld sümbolis võro keelele, tuu kõnõlõjilõ ja näide maalõ - vanalõ Võromaalõ, miä om võro keele- ja kultuuriala. Valgõ katsakiräga rohilinõ lipp valiti lipukonkursi pall'odõ kavandidõ hulgast võrokõisi lipus 2013. aastagal.

Maausk om maarahva (eestläisi) põlinõ umausk, mil om tähtsä osa eesti kultuurin. Maauso päämädses põhimõttõs om luudu ja edevanõmbidõ avvostaminõ. Maausoliidsi ütistämises ja näide huvvõ iist saismisõs luudi 1995. aastagal usoütisüs Maavalla Koda.

Tarto kiilt kõnõldas põhilidsõlt noin vana Tartomaa kihlkunnõn, miä jääseq lõuna poolõ Imäjõkõ: Kamja, Nõo, Otõmpää, Puhja, Rannu, Rõngu, Sangastõ ja Võnnu kihlkunnan. Tuu keeleala jagonõs täämbädsel pääväl Tarto, Valga ja Põlva maakunna vaihõl.

Lõunõeesti (tarto) kiräkeelen ilmu Vahtsõnõ Testament edimäst kõrda 1686. aastagal ja viimäst kõrda 1905. aastagal. Tervet piiblit ütengi lõunõeesti keelen viil ilmunuq ei olõq.

829. aastaga raholepüngiga läts' Pannoonia Bulgaaria ala, tuuperäst et Bulgaaria sõavägi võit' Pühä Rooma riigi väke. Bulgaarlasõq ehitiq Doonau jõõ viirde kats kantsi: ütele poolõ Buda ja tõsõlõ poolõ Pesti. Árpádi juhit ungarlasõq jovviq sinnäq 9. aastagasaa lõpon. Saa aastaga peräst luudi Ungari kuningriik. Tatarlaisi sissetung 13. aastagasaal näüdäs', et tasadsõ maa pääl om rassõ hinnäst kaitsa. Tuu pääle käsk' kuning Béla IV liino ümbre ehitäq tugõvambaq kivimüürüq ja lask' kuningalossi ehitäq Buda mäki pääle. Aastagal 1361 sai Budast Ungari pääliin.