Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Sīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts - Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja - Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu - dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja - Škauna - Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II - Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.

Pyrmuo publikaceja – dzeivuļs baļtīšu volūdā laikrokstā Latvijas Jaunatne 1987 godā. Pyrmuo leluokuo publikaceja (latgalīšu volūdā) — jaunūs autoru kūplasīnī Pagrauda (1999). Ailis taipoš publicātys laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts, aļmanahūs Rēzekne i Luna, latgalīšu poezejis antologejuos (Latgalīšu dzejas antologija (2001, sast. V. Valeinis), i Susātivs (2008, sast. I. Šuplinska), škārsteikla laikrokstā LaKuGa i cytur. Sovi lirikys lasīni - Vīgla byušonys ironeja (2000) i Izdadzynuota sirds (2001).

Skūla, Latgalys Teatris, draudzys kūrs, Latgalys skūluotuoju centrālbīdreiba, kūrs i teatris Bārzgalē i cytūs pogostūs, dzīduošonys skūluotuojs Varakļuonu ģimnazejā laikrokstu „Latgales Vārds”, „Zīdūnis” i „Sauleite” redakcejys – tī beja muna dorba golvonī pīturys punkti. I kod kluot nuoce Katūļu Jaunatnys bīdreiba, kas ar puori simtu nūdaļom i 10 000 bīdrym beja plašuokuo organizāceja Latgalē, as izsieju spākus iz vysom pusem. (..) As uzņiemūs vadeit Reigys Katūļu bīdreibys kūri. (..)

sadurs, iņterfeiss; The programmable API of Flickr allows automated addition of images - Flickr'a programejamais iņterfeiss ļaun automatiskai dalikt biļdeitis; command-line interface - komandailis sadurs; graphical interface - grafiskais sadurs, convenient interface - parūčs sadurs; to localize an application program into Latgalian - puorceļt aplikacejis saduru latgaliskai

Brīžucīma pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Brīžucīma pamatškola, biblioteka, tautys noms i feļčeru punkts.

Viesturiskai Stabuļnīku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Vydsmuižys pogostā. 1945 godā Vydsmuižys pogostā īstateja Stabuļnīku solys padūmi. 1954 godā Stabuļnīku solu daškiera Vydsmuižys (Gaļānu) solai. 1973 godā Vydsmuižys solys Kirova kolkoza teritoreju padaleja pa sevim i nu jauna īstateja Stabuļnīku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.

Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu.

Stelenboša universitetā vuiceibys pa lelumam nūteik Afrikaans volūdā, vaira vēļ pamata studeju i gūda kursu ledzīnī. Tok studentim breiv raksteit dorbus, testus i ekzamenus angliskai.
Sīvīts jūzmiņs parostai šauruoks kai veirīša, bez tuo, sīvītem jūzmiņa vīta parostai 2—3 cm augšuok puponys. Veirīšu vydā byun leluokys izškireibys: vīnim jūzmiņs augšuok, a cytim — zamuok puponys. Sīvītem jūzmiņs cik nacik plotuoks na veirīšim, vysa pyrma deļtuo, ka sīvītem plotuoki bļūdkauli. Kab jūzmiņs izavārtu tīvuoks, daudzejis sīvīts XVIII i XIX godusymtūs nosuoja korsetus i korsažus.

[5] i [6] dūd 2 variantus, kai rokstoms latgaļu vuords. Varbyut "latgali", senejī Latgolys ļauds, irā Latgallians (ar divejim "L"), a "latgali" - parostai "Latgalians"? Ka kuram zynoms pareizais termins, lyudzu, pīrokstit.

Dzymuse 1952 g. Daugpiļs rajona (niule — Vuorkovys nūv.) Randaukys solā. Vuicejusēs Amuļu ostoņgadeigajā školā, Leivuona 1 vydsškolā. Studiejuse Tarbatys universitetā, Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets), jū beiguse 1976 godā. Darejuse Latvejis Zineibu akademejis Literaturys, folklora i muokslys institutā, Latvejis kulturys akademejā. Latvejis universiteta Filologejis fakuļteta dekane. Habilitātuo filologejis doktore, profesore Literaturys katedrā.

Arņs Slobožanins – latgaļu rokmuzykants, grupys Dabasu durovys īstateituojs i vadeituojs, muzykys producents, regularūs kuļturys pasuocīņu (Boņuks, Muzykys skrytuļs i ct.) leidzaorganizators i vediejs.

Drabešu pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta pošvolds vīnsētē "Ausmys", tok konkretys solys kai centru pogosts natur.

Upi škārsoj autoceli Guļbine-Bolvi-Vileks-Vīntuli (P35) i Vileks-Kuorsova (P45), taipoš nazkodejuo Guļbinis-Abrinis dzeļžaceļa lineja. o,2 km garumā ipe sadora Latvejis Republikys i Krīvejis Federacejis rūbežu.

Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: растения, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.

Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.

Pluociņs (latvīšu: Platinkas ezers, Plotičku ezers, krīvu: Плотичка) — nūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumreitu pusē, Vydsguļānu mīstadaļā. Nu azara iztak Šyuneica, tuoļuok takūša da Šyuņam. Azarmalē nazcik myudu.

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).

1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.

Kvīšu putruomus nūmozgoj, izmiercej i izvard. Dabuotajai putrai dalej ar madu saldynuotu iudini ci saldynuotu dzērviņu keisieli. Var dalikt saputuotu kriejumeņu. Ād Zīmyssvātku vokorā.

Aglyunys pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys - Aglyuna. Pogostā dora pyrmaškolys īstots, vydsškola, katuoļu gimnazeja, sporta škola, bazilikys kora škola i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatškola i profesionaluo vydsškola Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.

Nu 2003. goda par gūdu pazeistomojam latgaļu kūkļu meistaram Donatam Vucynam bīdreiba „Latgaļu sāta” kotru godu Dekšuoru pogosta „Madžuļūs” reikū kūklātuoju saītu, kur īsarūd kūklātuoji i kūkļu entuziasti nu vysys Latvejis.

07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.

Veice (anglīšu: effect, impact; krīvu: воздействие; latvīšu: iedarbība) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.

Apdzeivuots nu 1 godu tyukstūšys pyrma Krystus da 13 godusymtam. Latgaļu apdzeivuotuo Osotys piļsnūvoda administrativais i militariskais centris, kurs beja pavaļdeigs Gersikys kieneņam. Piliskolnā bejušuo piļs pīmynāta 1211 i 1225 godā. Pīdariejuse Reigys veiskupam. 1211 godā Osotys piļsnūvods daškierts Livonejis veiskupejai. 1237 godā Reigys veiskups natuoli nu Osotys pastateja Krysta pili (vuocīšu: Kreutzburg), nu tuo laika Osotys piliskolns sovu ītaku pagaisynoj. 1511 godā jau pīmynāts Krystapiļs mīsts.
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i Kruoslova-Preili-Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Atašinis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys irā staceja Atašine.

Studiņs aba studzine, aba steivineica - sakreciejs, sasteivynuots galis voi zivs izvyrums ar pīdavom, tradicionals latgaļu iedīņs. Parostai Latgolā studini taisa nu cyukys, teļa i vuškys kuoju i golvys dalis, tok, pīvadumam, pa Daugovys molai dzeivojūšī latgali tradicionalai vard studini i nu soma (Silurus glanis).

Senejom latvīšu pyrmtautom — kuršim, zemgalim, latgalim, sielim i lībīšim, 10.-12.g.s. nasaverūt iz kūpumā atteisteitū saimnīkuošonu, kūpeigu feodalu vaļsti izveiduot naīsadeve. Organiziešonuos suokumi atrūnami vysā Latvejā. Kuršu golvonuos zemis - Piļsāts, Megova, Duvzare, Ceklis, Pīmare. Hronistu pīmināts slovonuokais kuršu vaļdinīks - Lamekins.

Meandra (anglīšu: meander, krīvu: меандр, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mеjа́ndros (Μαίανδρος).

Prionailurus bengalensis, Kerr, 1792 (anglīšu: leopard cat, krīvu: бенгальская кошка, или леопардовая кошка, latvīšu: bengālijas kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus bengalensis dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.

Viesturis dokumenti līcynoj, ka Voļkenberga piļs iz Muokuļkolna pastateita 1236 godā. Ar pili sasīta legenda viestej, ka piec Voļkenberga piļs vaļdeituoja i juo sīvys nūmieršonys plotī piļs nūvoda sovumi sadaleiti trejom jūs meitom - Rūžai, Ļucejai i Marejai. Sevkura nu muosu iz puormonuotuos zemis pasastatejuse pa jaunai pilei: Rūža - Rēzni (Rositten), Ļuceja - Ludzu (Lutsin) i Mareja - Vileki (Marienhaus). A nazkod vareiguo Voļkenberga piļs piec muosu nūīšonys paceli pa druponai sakrytuse.

Zīmys (dekabra) mieness — divpadsmitais i pādejs goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.

Apleicsardzeiba (anglīšu: environmental protection; environmentalism, krīvu: защита окружающей среды, экология; latvīšu: vides aizsardzība) — ciļviecis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.

Nu 1948 g. pīsadalejs paruodēs, 1960 g. dabuojs Tautas skaistomota meistara pasaukys. Muokslys zininīks Juoņs Pujats paliedziejs A. Diegļam izraisteit sovpateigū muokslyskū stili, paturūt arhaiski parostuos, gryutonuos formas ar bīzmineigu tacys puškuojumu.
Lai īgiutu liluoku popularitati tautā, as mudinuoju Katūļu Jaunatnys organizāceju reikuot Dzīšmu svātkus Agliunē. (..) 15. augustā Agliunē beja svātki. Iz estrādys stuovēje 2000 dzīduotuoju – lauku jaunatne ar suleigom balsim. (..)

Viesturiskai Osyuna pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleicinī. 1935 godā Osyuna pogosta pluots beja 213,8 km².. 1945 godā īstateja Aišpūru, Apaļu, Osyuna, Pareču, Kepovys i Rutku solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Osyuna solai daškiera Aišpūru solu, 1960 godā Osyuna solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritorejis daškiera Svareņu solai.. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.

Par peļnejumim parapejis aktiviziešonā 1924 godā N. Rancāns dabuojs moņsinjora titeļa, 1927 gadā par peļnejumim ļaudyskajā dorbā jam daškierts Treju zvaigžņu ordiņs.

2003/2004 g. sezonā komanda pīsadaleja valeimajā Reigys hokeja sasaveicīnī i treneru Sergeja Ivčenkys i Alekseja Rešetnikova vodoma izaceikstēja par čempionu titeli.

Kuorsova irā mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēznis - Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763 godā pastateja katuoļu bazneicu.

1903 g. marta 8 dīnā Pīterburga Jezus bazneicys školys zalā nūtyka pyrmuo bīdrusaīsme. Saguoja daudzi ļaužu, nu bīdranaudu lūbēs pīlaseit lelu sumu.

Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs.

Īpašu īviereibu peļnej Andryva Jūrdža sastuodeitais „Myužeigais kalinders” (1916), kurs ar sovim padūmim kotrai goda dīnai nav nūvacuojis leidz myusu dīnom. Var uzskateit, ka Jūrdža litararuo darbeiba ir gon enciklopediska, gon poetiska i folkloriska. Vīla i materials ir jimts nu seņču dzeivis pyura.

Venecuela (spanīšu: Venezuela) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Karakass (Caracas). Puolejis 916 445 km² pluotā dzeivoj vaira kai 29 milijoni dzeivuotuoju, i ite 40-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Pušmycovys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, katuoļu bazneica, feļčeru punkts, biblioteka. Pogostā kasgods nūteik Latgolys rysaku sasaveicīņs.

Malaveja (anglīšu:Malawi) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Malavejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 14.9 milijoni dzeivuotuoju, i ite 99-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
Sīnuojis nūvods irā pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.

Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Mežamuižys pogostā, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds. 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.

Lozdulejis pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos. Pošu leluos solys - Egļucīms (pogosta centrys), Čyganova, Egļova, Keili, Orlova, Plešova, Ščeglova,

Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".

Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam, latgola.lv, rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (lv, lt, ru, com, edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (folklora.lv, folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.

Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.

Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i treis vītejuos zeimeibys celi. Iz autoceļa A6 rūbežkontrolis punkts. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā. Ar Boltkrīvejis mīstu Druju par Daugovu dora upu puorvozu sative, pi kurys rūbežkontrolis punkts.

Nu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā.
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.

Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) — ir Vosorysvātku konfesejis kusteibys "Tikai Jezus" (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godusymtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldinis nateik svynātys.

Valdis Dombrovskis (dzims 1971 goda labeibys m. 5 d.) — Latvejis ministru prezidents nu 2009 goda. Aiz laika jis beja Seimys deputats, finanšu ministris i Europarlamenta deputats. Piec vuiceibys fiziks i ekonomists.

Kod Leiksna daguoja Zibergu, piečuok — grafu Plateru-Zibergu sovumā, suocēs jaunys lelys bazneicys stateiba, kū dabeidze 1798 i pasvieteja 1801 godā. Kuormu pa daļai nūjauce piec 1913 goda, a materiali tyka izlītuoti plebanejis stateibai. Niulejuo bazneica stateita 1909—1913 godūs piec bazneickunga, piečuok arciveiskupa Ontona Springoviča iniciativys. Bazneica cīte Pyrmuo pasauļa kara laikā, bet pūstejumi tyka likvidēti XX gs. 20 godūs.

Ītaka (anglīšu: influence, impact; latvīšu: ietekme; krīvu: влияние) — vareiba taisnā voi nataisnā ceļā cik nacik puormeit objektu, ituos vareibys izlītuošona voi ituos vareibys izlītuošonys iņtensivums (pīv., puortikys pīdovu ītaka iz veseleibu, alkohola navieleiguo ītaka, eurys aizvoduošonys ītaka iz vaļsteibys ekonomiku, partejis ītaka parlamentā, pīgatavis ītaka iz apleici i ct.).

Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.

Jezups Šmulāns — Ludzys apleicīnis pūdars, nu kura omotu vuicejīs vīns nu vysuzeimeiguokūs Latgolys pūdnīku Ontons Šmulāns, taipoš Apolinarejs Dieglis.

Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: СМИ, средства массовой информации; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.

Kaunota ir cīms Rēzeknes nūvodā, Kaunotys pogosta centrs. Izvītuota storp Kaunotys azaru i Pārtovys upi natuoļi nu autoceļa P55 28 km nu nūvoda centra Rēzeknes i 274 km nu Reigis.
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.

Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.

2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.

Otuors (anglīšu: river reach, pool, strech of water, krīvu: плёс, пучина, latvīšu: atvars) — dziļuoks upis puosmys iz vyds puorzvolu, parostai atsarūn leikumoju (daudzi meandru turūšu) upu leičūs.

Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Sapratīnī īīt datorpuorviersšonys programys (anglīšu machine translators; translation software), daslēdzis puorvārstivi (anglīšu online translators; on-line translators) i ct.

1937 gods apreļa 26 d. VEF I–11 dabeidze 1000 km garu skriejīni augš Latvejis. Iz I-11 pamat Irbītis konstruēja vuiceibu iznycynuotivi I-12.

Felis margarita, Loche, 1858 (anglīšu: sand cat, krīvu: барханная кошка, latvīšu: smilšu kaķis) irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers.

Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.

Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.

Cyukys golvu izvard labi meikstu, sagrīž smolkim gabalenim. Saber sagrīztū gali sīra kulē, līk zam akmiņa i nūmīdz. Da goldam padūd sagrīztu škēlem.
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu - nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i litaunīku volūdai - laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).

Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.

Itys irā sovpateigs festivaļs latgaļu volūdā kuramā vīnuvīt skaņ ailis i muzyka. Zeimeigai, ka sariedīnī pīstuov vysu stiļu muzykai - i folkloram, i rokam. Festivaļs irā zeimeigs, ka bejs pyrmuo vareiba uzastuot iz vīnys scenys kai labi zynomom grupom i alininīkim, tai i suociejim. Nu "Upeitis Uobeļduorza" īdvēsmi dabovuši nazcik cyti tautys kulturys dareituoji, atdorūt jaunus latgaliskuos kulturys sariedīņus, taipoš tys irā vadynuojs izaraisteit jaunom grupom i literatim.

Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.

Dzierkaļu kolns — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Ūtruo pa augstumam (aiz Leluo Līpkolna) Latgolys regiona viersyune pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam — 286 m augšuok jiuru leidzīņa.

Oleja tepiejumūs, kūka skulpturuos, taipoš poezejā i publicistikā O. Zvīdris atvaiguojs Latgolys viesturi, tāvainis tveikys, religiskus motivus, zemisvierīņus i pučis, radejs latgaļu kulturyskūs i ļaudyskūs dareituoju, izslyvušu bazneicnīku portretus. O. Zvīdra tepiejumim soveigs gaišs i valeims pasavierīņs iz ļaužu i dobys, sovus guodus muokslinīkam meiliejīs izsaceit caur alegorejom. Juo tepiejumu kolorits atspeidynoj ideju emocionalū īkruovīni nu gaišai sauļuotu da dramatiskai tymsu, nu naramūni viestejūšu da trāpu i mīronu kruosu salykumu.

Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku. Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).

"java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).
Tai kai vairuoki apdzeivuotu vītu vacī gerbi nabeja sadareigi ar napavaļdeigys vaļsteibys ideju, 1923 godā Latvejā sataisieja sovpateigu heraldikys komiseju. Itymā laikā Latgolys oficialais simbols beja grifs (iz lobū pusi), kas rūkā tur zūbynu. Tys pots grifs ījama centraluo vītu Rēznis mīsta gerbā, kas tyka pījamts 1925 godā. Iz pazyla fona atvaiguots zalta (dzaltons) grifs — senejs mitologisks radejums ar ļova augumu i ereļa spuornim.

Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.

Bondarovys krystakmiņs pasaukts pa Bondarovys foļvarkam, kurs nazkod bejs 700 m iz pūstomvokorim nu akmiņa. Akmiņa garums 3,9 m, plotums 1,5 m, stuovonajā, ploskonajā molā (augstums 1,2 m) īkolts krysts. Pa pīstuoškim, pi akmiņa bejuse senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta. Ap 1900 godu itamā vītā audzs vacs mežs i napatuoļ bejs vēļ ūtrys akmiņs ar īkoltu krystu.

Uorsaileiguo dabeigšona — programys dorba bezlaiceiga puortraukšana, kurū saceļ operaciju sistemys klaida voi lītuotuoja atsateikūša komanda.

Azarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys.

Grifs ira miļzeigs, lels i špetnys radejums. Mitologejā tys cieški veic zalta sorguotuoja funkcejis. Itys ira vareiguma i dreizuma simbols. Piec heraldikys nūsacejumim grifs atvaiguots ar zūbynu, a Rēznis gerbā zūbynu puormeja iz škīdu Latvejis karūga nūdoruos, pastreipojūt mīsta pīdereibu vaļsteibai. Pazylais fons piec heraldikys nūsacejumim zeimoj cālsirdeibu, gūdeigumu, paticeibu i napīmeteigumu.

Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.

Zalta kačs aba Afrikys zalta kačs (Temminck, 1827) (anglīšu: African golden cat; krīvu: золотая кошка; latvīšu: zelta kaķis) — irā lels kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Zalta kačs dzeivoj Afrikas cenralajuo dalē.

Sova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.
Dzims 1856 g. marta 6 d. Reigā. Studiejs volūdzineibu Leipcigā, beidzs krīvu literaturys studejis Tarbatā, aizastuojs magistra cylu Harkiva universitetā. Nu 1918 g. dzeivuojs Viļnē, bejs Viļnis ļaudyskuos bibliotekys direktors (1918 - 1919), Kaunis centraluos vaļstiskuos bibliotekys vadeituojs i Kaunis mīsta muzeja vadeituojs (1919 - 1922). Bejs vīns nu Lītovys universiteta īstateišonys iniciatoru, piečuok bejs Lītovys universiteta (vāluok - Vītauta Leluo universitets) profesors (1922 - 1933), skaitejs aizviesturis, etnografejis i ct. kursus.

Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.

LRRA īstateita 1999 godā kai napeļneiguo aprūbežuota atsaceiguma sabīdreiba, 2004 godā, atsateikūši jaunajim tīseibu aktim, statuss puormeits par bīdreibu.

Kūku pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.

This Glossary of IT terminology translates common terms of IT (plus some Wikipedia specific ones) into Latgalian; these terms may also be linked to brief articles containing translations into 3 Baltic languages (Latgalian, Latvian, Lithuanian), Latgalian definition and further examples. Some of Latgalian terminology is unestablished, discussion is encouraged; links to other online dictionaries are provided, when possible.

Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: управление отходами; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.

Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Palākuo lopsa (latiņu: Urocyon cinereoargenteus); (krīvu: серые лисицы); (latvīšu: Pelēkā lapsa) irā suņu saimis (Canidae) plieseigū zvieru giņts.

Peirāgs, pasūlu lītuot glabiņs — "tys, kurs pats irā nūglobuots i kurymā globojās cytai reizei pamastuo informaceja". "Peirāgs" par cīši pīdareigs nu koņteksta (deļ tuo latvīši i lītaunīki juo napuorvierš taišni). Bez tuo i koņditorejā "cookie" lobuok puorvērst kai "capums", partū ka "peirāgs" var byut i "cake", i "tart" (t. i. daudzi reižu leluoki darīni kai capums), a myuslaikim itaida daudzizeimeiba par lela.

Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.

Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.

Kasdīna (anglīšu: everyday life, daily routine, social life; krīvu: быт, повседневный быт; latvīšu: sadzīve; ikdiena) — daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys, veseleibys i cytaida praktiskuo komforta, taipoš golvonuos nūtalejuos dvēseliskuos vajadzeibys.

1983.g. pījimts Ministru Padūmis lāmums par Uoraišu azara apmetnis saglobuošonu i parka-muzeja izveiduošonu ap itū azaru. Apleicīnē ir ap 15 svareigu atškireiga vacuma arheologiskūs pīminekļu.

Dorbs. Losoma gromota latgališu školom: I. un II. školas godam. Porstrodojuši nu latvišu losomgromotas "Darbs" A. Eisuļs un V. Daškevič. — Moskova, 1926 (kūpā ar A. Eisuli)

Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.

Kab asuškys byutu gorduokys, taišni pyrma padūšona da goldam juos pasylda svīžā kriejumā ar cukru. Cytūs apvydūs asuškys tiuleņ piec izcepšonys līk kriejuma i svīsta zūstē. Korstums kriejumu izlaidynoj, īsyucūt jū vydā asuškuos.

Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.

Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.

Apdzeivuoto vīta izaveidojuse ap bejušū Kaunotys muižis centru. 1925. godā Kaunotai pīškeirts bīzi apdzeivuotis vītys (cīma) statuss. Kaunotā darbojās pogosta puorvalde, vydusškola, bārnuduorzs, tautys noms, bibļioteka, ambulance, divi veikali.
Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.

Plykspuorņi (latiņu: Chiroptera; latvīšu: sikspārņi) irā dzeivinīku aiļa, ar 2 zemaiļim i 17 saimym. Pi plykspuorņu aiļas pīdar vairuok kai 1100 škirys, Latvejā dzeivo 15 škirys.

iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;

Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu šovinistu i krīvu rusifikatoru eistenūtuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.

Daškeviča V. Padūmu cīms: Dorba gromota cīmu školom deļ skaiteit-raksteit naprasšonas likvidešonas; nu krīvu volūdas «Советская деревня» tulkoja un porstrodoja V. Daškevič. — Moskova, 1930

Neofelis nebulosa (Griffith, 1821) (anglīšu: clouded leopard; krīvu: дымчатый леопард; latvīšu: dūmakainais leopards) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Neofelis nebulosa dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Saulis kolni kai vīna nu golvonūs senejūs latgaļu svātvītu īīt objektu kompleksā ar vērtini poguoniskai kulta vītai soveigu pasauku – Saulis kolni, Dīva duorzs, Jūdazars, Valnazars, Saulis azars i ct.

Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.

Caur sovu pyrmū gruomotu Seppuku iz saulis vādara (1995, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču) devs kvalitativai jaunu pagrīzīni latgalīšu poezejā – i tematikys, i muokslyskuos izsaceibys, i auteņtiskuos volūdys vierteibu lītuojuma zinē. Pīrakstejs pyrmū postmodernizma romanu latgalīšu literaturā Valerjana dzeive i redzīni (1996, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču). Kūplasīnī Pagrauda (1999) publiciejs vierteigys esejis, pasūleidams novatorisku, myuslaiceigu pasavierīni iz latgalīšu literaturys viesturis.

Publiciejuse rokstus (aptuv. 1000) ap literaturys i kulturys vaicuojumim žurnalā „Karogs”, „Zeltene”, „Zvaigzne”, gazetā „Cīņa”, „Neatkarīgā Cīņa”, „Rīgai 800” u.c.
Pļaveņu nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē i pa daļai Latgolā (Gūsteni i daļa nu Aivīkstis pogosta), kas sasadora nu Pļaveņu mīsta i 3 pogostim.

Marija Andžāne (prec. Strode) (1909—1988) — dzymuse zemnīku saimē 1909. goda 8. septembrī, Ludzys apriņča (myusu dīnuos Dagdys nūvoda) Škaunis pogosta Maču solā kai caturtais bārns solys vacuokuo Leonarda i muojsaimneicys Agnesis Andžānu saimē.(Šķaunē ir arī iekārtota viņas piemiņas istaba) Piec Landskoronys pagastškolys beigšonys īsastuoj Rēzeknis školuotuoju institutā (myusu dīnuos – Rēzeknis Augstškola), kur aktivi pīsavērsuse literarajai darbeibai, publiciejuse instituta literarajā žurnalā ”Daile”.

Viesturiskai Solujuoņu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleicinī. 1935 godā Sylajuoņu pogosta pluots beja 249,2 km² i tymā dzeivova 9684 dzeivuotuoju. 1945 godā pogosta teritorejā īstateja Antonišku, Kausys, Kotļarovys, Nikitišku, Ribinišku, Rušonicys Sylajuoņu, Timošyšku i Vīmyna solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. 1954 godā Sylajuoņu solai daškiera likvidātū Kotļarovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.

Uoraišu azara piļs ir 9.-10.gs. latgaļu piļs - arheologu dokumentēta i pa dalei restaurēta (1975.-1979.g. i vēļuok). Itei dzeļža laiku mītne atsarūn Uoraišu azara (natuoli nu Cāsu) zamā saleņā. Tymā vītā lobi izglobuojušys senejūs kuormu palīkys i daudzi tuo laika prīkšmati. Tān populars viesturiskuo turisma objekts Latvejā.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Leivuons-Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (pogostā vīna staceja "Jersika").

Latgalīšu volūda - baltu volūdu grupai pīdarūša indoeuropīšu saimis volūda. Kasdīnā jū lītoj 150-200 tyukstūšys ļaužu, tok oficiala skaita navā. Latgaliskai runoj Latvejis reitūs - vysā Latgolā i Sielejis dīnavydreitūs, taipoš lela latgaliešu kūpeiba Reigā. Pošys leluos uorzemu kūpeibys irā Krīvejā - Krasnojarskys nūvodā Sibirī i Baškirejis republikā. Nazcik ļaužu latgaliskai vēļ runoj Boltkrīvejis i Krīvejis rūbežmalē, etnografiskajuos latgaliešu teritorejuos ap Drysu Boltkrīvejā i Sebežu Krīvejā. Nalela volūdys runuotuoju kūpeiba dzeivoj ASV.

Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.

Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).

1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
Buļbis nūskut i sagrīž voi satarkavoj iz rupys tarkys, smolkai sagrīž cyukys gali i cybuli. Damat suoļa i pypyru. Vysu cīši samaisa i pylda brangai izteireituos cyukys zornuos i pasirdī. Cap kū tik izkurynuotā ceplī iz pluocis apmāram 45 mynoti. Vys par šaļti sadūrsta ar sokumenim, kab dasys napleisuotu. Svareigai naizjimt uorē par agri! Vajag izjimt viņ tūlaik, kod pasadarejuse eistyn bryuna gorūzeņa. Da goldam padūd korstys ar kriejumu.

Kumbuļa pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sauliskolnu pamatškola, biblioteka, feļčeru punkts i tautys noms. Kumbulī atdareitys treis puordūtuvys i braukalej autolauka. Pogostā četri gatari, patmalis i nazcik gostu sātus turistim. Pogosta centrā Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica, pastateita 1820 godā.

Aloizs Broks (1898 — 1943) — latgaļu religiskais i ļaudyskais dareituojs, pedagogs, puorvārsuojs, redaktors. Puorvierss iz latgaļu volūdu Jaunū Īstuodejumu.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Kruoslova-Preili-Modyune (P62) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Pošūs pogosta dīnavydūs iz rūbeža ar Kruoslovys pogostu īt dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, tok pasažiru sative itymā puosmā aizdareita. Stacejis ci nūstuošonys pogostā navā bejušs.

Fraņcs Trasuns (latvīšu: Francis Trasuns; 1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.

Madagaskars (malgašu: Repoblikan'i Madagasikara, praņcīšu: République de Madagascar ) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Antananarivo. Madagaskara 587 041 km² pluotā dzeivoj vaira kai 21 milijoni dzeivuotuoju, i ite 47-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.

Eva Mārtuža — dzymuse 1954 gods zīmys (dekabra) mieneša 15 dīnā Gaigalovā, niulenejuo Rēznis nūvodā. Roksta latvīšu literariskajuo volūdā. Precējusēs, treis bārnu muote. Dzeivoj Reigā.

Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.
Ang yuta palibot sa Gåsahaugan kay kasagaran kabungtoran, apan sa amihang-kasadpan nga kini mao ang patag. Sa amihang-sidlakan, dagat ang pinakaduol sa Gåsahaugan. Ang kinatas-ang punto sa palibot aduna kini 264 ka metros ibabaw, 1.0 km sa amihanan-kasadpan sa Gåsahaugan. Ang labing duol nga mas dako nga lungsod mao ang Brekstad, 11.5 km sa amihanan sa Gåsahaugan. Sa rehiyon palibot sa Gåsahaugan, mga bungtod, ug mga kalapukan talagsaon komon.

Marais a Roche maoy kalapukan sa Estados Unidos. Ang Marais a Roche nahimutang sa kondado sa Avoyelles Parish ug estado sa Louisiana, sa habagatan-sidlakang bahin sa nasod, 1,600 km sa habagatan-kasadpan sa ulohang dakbayan Washington, D.C.

Ang yuta palibot sa Benwood kay kabungtoran sa amihanan, apan sa habagatan nga kini mao ang patag. Benwood nahimutang sa usa ka walog. Ang kinatas-ang punto sa palibot aduna kini 388 ka metros ibabaw, 1.7 km sa amihanan-sidlakan sa Benwood. Ang dapit palibot sa Benwood medyo hilabihan populasyon, uban sa 93 mga tawo kada kilometro kwadrado. Ang labing duol nga mas dako nga lungsod mao ang Wheeling, 5.2 km sa amihanan sa Benwood. Ang mga tanom sa palibot sa Benwood kay hapit tanan lasang nangadagdag. Sa rehiyon palibot sa Benwood, mga tubud talagsaon komon.

Pearl River maoy suba sa Estados Unidos. Ang Pearl River nahimutang sa kondado sa Saint Tammany Parish ug estado sa Louisiana, sa habagatan-sidlakang bahin sa nasod, 1,500 km sa habagatan-kasadpan sa ulohang dakbayan Washington, D.C. Ang Pearl River mao ang bahin sa tubig-saluran sa Pearl River. Pearl River nidagayday paingon ngadto sa Gulpo sa Mehiko.

Ang temperatura promedyo 22 °C. Ang labing mainit nga bulan mao Hunyo, sa 34 °C, ug ang labing bugnaw nga bulan mao Disyembre, sa 13 °C. Ang pag-ulan promedyo 951 milimetro matag tuig. Ang labing ulanon nga bulan mao Hulyo, sa 277 milimetro sa ulan, ug ang labing uga nga bulan mao Mayo, sa 4 milimetro sa ulan.

Balay Sharonov (Rinuso: Дом Шаронова) ― ang daan nga mansyon sa Taganrog (dalan Frunze, 80), mao ang usa ka monumento sa arkitektura. Gitukod sa sa sayo nga XX siglo pinaagi sa mga arkitekto F. O. Schechtel ug anaa sa taliwala sa mga kultura panulondon sa mga butang sa mga Russian Federation.

Ferris Glacier maoy suba sa yelo sa Canada. Ang Ferris Glacier nahimutang sa lalawigan sa British Columbia, sa kasadpang bahin sa nasod, 4,300 km sa kasadpan sa ulohang dakbayan Ottawa. Ang gitas-on sa Ferris Glacier mao ang 499 metros ibabaw sa dagat nga lebel.

Ang klima kay umogon ug subtropikal. Ang temperatura promedyo 19 °C. Ang labing mainit nga bulan mao Hunyo, sa 26 °C, ug ang labing bugnaw nga bulan mao Enero, sa 9 °C. Ang pag-ulan promedyo 1,524 milimetro matag tuig. Ang labing ulanon nga bulan mao Agosto, sa 210 milimetro sa ulan, ug ang labing uga nga bulan mao Oktubre, sa 32 milimetro sa ulan.

Gora Cherekhkort (Rinuso: Гора Черехкорт) maoy bukid sa Rusya. Ang Gora Cherekhkort nahimutang sa lalawigan sa Respublika Ingushetiya, sa habagatan-kasadpang bahin sa nasod, 1,500 km sa habagatan sa ulohang dakbayan Moscow. Ang gitas-on sa Gora Cherekhkort mao ang 2,230 metros ibabaw sa dagat nga lebel.