Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
Iguoris Muorėns (g. 1975 m. vasarė 21 d. Vėlniuo) bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies. Daugomuo luošė ož Vėlniaus „Žalgėri“.

Kuonga Demuokratinė Respoblėka īr valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Kuongo, CAR, Sodano, Uganda, Anguola, Ruanda, Burundiu, Zambėjė; tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.

Tyus Edney (Tajos Ednis, gėmė 1973 metās vasarė 14 dėina Gardenijuo) - JAV krepšėnīnks. Bovėns "Kauna Dievs". Vėins geriausiu Europuo žaidontiu JAV krepšėnīnku.

Avėžā tink viesos ė vilgšnos uors. Gerā aug tenās, kor gegoži temperatūra vėdotinškā laikas aple 15 lāpsniu šėlomuos, vuo lėipa 21 °C. Tink driegnuokas, lengvā rūgštes dėrvas.

Dešėnė̄jė: Šaltopis (199,8 km), Tūtaka (199,4 km), Vėlka (185,5 km), Brėidopis (170,7 km), Vėišdauba (169,3 km), Lendropis (169,0 km), Sausdravs (156,0 km), Didžioji Sruoja (141,4 km), Mažoji Sruoja (140,8 km), Babrungs (130,2 km), Orė (125,1 km), Varlupis (119,9 km), Auksalėškis (118,8 km), Mišopė (102,6 km), Salonts (98,5 km), Vorautis (96,7 km), Paltis (86,7 km), Dvėlinkis (67,3 km), Gargždopis (58,4 km), Lašiopis (47,9 km), Dėtopė (37,2 km).

Joudvaris (lietovėškā (b.k.): Juodvaris) - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū ė Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.

Džeksons (onglėškā: Jackson) īr miests JAV, Mėsėsėpės valstėjės suostėnė ė dėdliausės miests. Anam gīven 175 021 žmuoniū. Pluots: 106.8 km². Dabartėnis mers Harvey Johnson, Jr īr.

Julėjė Savičeva (rus: Юлия Савичева; g. 1987 m. vasarė 14 d. Zauralie) - Rosėjės popdainink'. Dalivava 2004 m. Eurovėzėjes dainū konkursė katramė užjiem 11 vėit.

Geuoluogėne prasmė Teidės kalns īr ognėkolnis. Nū Teidės pate vėršaus zars vėsa laika ēn sieras dūmā. Paslėpos ont pate vėršaus jautams namaluonos sieras kvaps, katron nuognē panašos i sopovosiu kiaušu kvapa. Kalns īr dėdlē aukšts ė labā gerā matuoms ėš dėdle atstoma.

Zars pū žemės drebėjima pakėla 10 m aukšte coname banga, katra ožliejė līgomas Sendajaus apīlėnkies, ė mažesnės bangas kituos rītū Japuonėjės priekaraties. Laivā, mašėnas, pastatā, pastatai, kontėinierē ė vėsa kėta, kon nošlavė conamis plūda so banga i sausoma.

Robarbs, kėtap rabarbuors, rabarbars (luotīnėškā: Rheum) ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.

2003 m. J. Savičeva dalivava realībes šou „Žvaigždžiū fabrėks-2", nuors laimietė ana i nepavīka, bet pu šou Julėjė pradiejė lėptė karjieras laiptas. Dabā ana īr vėina populiariausiū Rosėjes daininkiū.

Eršketis aba erškietruožė (luotīnėškā: Rosa) ī tuokis augals. Tas būn 0,3-2,5 m augoma krūms, katrou stombrē tonkiausē tor akstėnus, vuo lapaa nepuorėnē, plonksnėški ī. Eršketė žėidā rīškē spalvuoti, sogolė̄ i kekės. Vaisios eršketė būn ėšėlgs, kėito, rīškē rauduono vėršom.

Ruoku suoda (lietovėškā (b.k.): Rokai) - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Ruoku seniūnėjuo, anuos centrs. Miestalie īr Gėrėninkū muokīklas skīrios, koltūras centrs, katram īr vėsuokė būrelē, šuokiū kuolektīvs „Rokai“.

Īr 1744 m. pastatīta Krėstous Atsėmainėma bažnīčė, teipuogi īr gamtuos pamėnkls - Šventībrastiuo ōžuolā, katrie žīm' senobeniū vierū apeigū vėita.
Vīkints īr vards pėrmuojė kārt pamėnavuots 1219 m. lietoviu, žemaitiu ėr kėtū žėmiu konėgākštiu taikuos sutartiē su Vuolīnės dėdliuojė konėgākštīste.

Grozdės ožaug dėdlės, cielā baltas. Anūm keporės kap torielkas, istrėžā 20-25 cm, nūlinkosēs kraštās. Kuots drūts ī, līgos. Parpjuovus bieg tuokės kartės kap pėpėrā soltis, katruos paskom pažalioun.

Argentėnuo uofėcēlē nie mėnavuojama Evas Peron smertėis dėina, bat Argentėnas žmuonės pamėnavuo anuos smertėis dėina kuožnās metās. Eva Peron bova pavāzdouta ont Argentėnas muonetū. Ciudad Evita (Evitas miests), katron ėkūrė Evas Perón Fuonds 1947 metās īr šalėp Buenas Airiu. Anam tebgīven žmuonės. Cristina Kirchner, pėrmuojė Argentėnas prezėdentė muotriška, bova peruonėstė ė bova vadėnama "Nauja Evita." Kirchner rokou, ka nenuor būt līgėnama so Eva Peron, nes mėslėjė, ka Evita bova onėkalos Argentėnas ėstuorėjės notėkėms.

Rėnava muokīklas istuorėjė prasided nu 1911 metu, kumet pradiejė veiktė dvėmetė muokīkla Rėnava dvarė. Prasidiejos I svieta vainā muokīkla bova oždarīta, 1919 metas apėntās atėdarīta.

Debrecenas īr Klaipiedas miesta dalis, esontė i pėitos nū cėntra. Ta īr tėpėška tarībėnes gadīnes\miesta dalės. Debrecena mėkrarajuons īr i pėitū šmuota nū Pīmpininku mėkrarajuona.

Rimantas Kaukėnas (Rimants Kaukiens; g. 1977 m. balondė 11 d. Vėlniou) - Lietovuos krepšėninks. Lietovuos rinktėnės narīs. Žaid Sėinas „Montepaschi“ kuomanduo.

Babtu seniūnėjė (lietovėškā (b.k.): Babtų seniūnija) - seniūnėjė Kauna rajuona šiaurės šmuotė, centros - Babtā. 73 pruoc. seniūnėjės pluota ožjem žemės ūke naudmenas, 5,7 pruoc. mėškā, 2,4 pruoc. vondou.

Lietovuos gīvūnu gluobuos draugėjė (liet. Lietuvos gyvūnų globos draugija) – nu 1990 m. Kaunė, Tėlžės g. 18, veikontė Lietovuos vėsuomenėnė uorganėzacėjė.

Ėslams īr ontra palē vierojontiu skaitlio svieta viera. Ana īr monoteistėnė viera, ė anuos ėšpažėniejā īr mosolmuonā. Dievs īr vadėnams Alacho ėr anuo pranašos īr Mahomets. Malduos nomā īr vadėnamė mečetiem. Ėslams atsėrada 632 m. Arabėjuo. Ons netrokos ėšplėta vėsam Arabu svietė ė paskiau ė tuolėmesniūs kraštūs (Indonezėjuo, Indėjuo, Torkėjuo).

Tarptautėnės Teisėngoma Teismos (TTT) - pagrėndėnė JTO teisma instėtocėjė. Būstėnė - Haga (Nīderlandā). Pamatėnē duokomentā - JT Chartėjė (XIV skīrios, 92-97 straipsnē) ė Tarptautėne Teisėngoma Teisma Statots. Teisma pruocesa šalīs - tėktās valstībės, tarptautėnės uorganėzacėjės ė kėtė tarptautėnės teisės sobjektā.

Pėrmuojė pasaulėnė kara metās bova Lietoviu draugėjės nukentiejosėm nu kara šelptė vėins ėš vaduovu Vėlniou. Diestė gomtuos muokslus lietoviu gimnazėjuo, vadovava Lietoviu pedaguogėnėms korsams. Bova Vėlniaus daržū steigies.

Grūds ī kuokė tās jiedama varpėniu šeimuos augala (java) siekla. Būn kėita, soaugus so lokštās, paėlga. Anuo gemals būn nuognē mažos, ožtatā tor daug miltingas jiedė medegas.

1990 m. Dėdliuoji Britanėjė išgava 92 mln t naftuos ė užiem pėrm vėit Europuo. Bet okmens onglū ė geležėis ruduos atsargas senk, dėltuo kāp i kėtas žaliavas anas tenk isivežtė ėš kėtū šaliū.

Ėžuoru kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Bier 200 žmuoniū, katrie rokounas ėžuoru kalba, daugoma anū gīven Ingrėjuo, Rosėjuo.
Ruonalds Biliejos „Ruonis“ Vīzlis (gėmė 1980 m. kuova 1 d.) - fiktīvos personažos J. K. Rowling Hare Puotere knīnguose. Pėrm kart Ruonis Vīzlis pamėnavuots bestselerio tapusio, pėrmuojuo apīsakuo „Haris Puoteris ė Išmintėis akmou“ (1997 m.). Uns pristatuoms kāp Hermiuonas Ikīrieles ė Hare Puotere geriausis draugs. Kāp i Haris su Hermiuonuo, tep i Ruonis mokėnas Grifū Gūžtas kuoledžė. Ruoniou tenk nedaug diemese, nes tonkiausē i diėmėse cėntr pakliūn anuo geriausis draugs Haris. Tuoki situacėjė retkartes sukel keblumū tarp anū santīkiū. Kinūs tuo personaža vaidmėn atlėkt onglū artists Ruper Grint.

Mark Tven dėdliausē ėšgarsėna ėš pradiū joukings apsakīms "Garsiou šokiniejant varlie iš Kelaver grafīstes", vieleu anū garsėna humuoristėne ė rėmtė ruomanā. Ėš anū geriause žėnuomė "Tuom Suojer nuotyke", "Heklber Fin nuotīkē", "Princos i elgeta", "Jankis karaliau Artūra davrė" ė šmuots kėtū.

Euruopas čempijuonatė Lietova tikiejuos apgīntė tėtol, no vėskū sujaukė žaidiejū atsisakīmā atstovautė Lietovā, bei krepšininkū traumās, kėtė krepšininkā nusprėndė bengtė karjier rinktinie. Komandā bova iškelts uždavinīs patektė i Svieta čempijuonat i lietovē anū ivīkdė. Vagol sudieti laikītė autsaideres anėi tepralaimiejė vos kārt - ketvirtfinalie prancūzams ė užiemė pėnkt vėit. Lietova ė Graikėjė bova vieninteles komandas čempijuonatė patīroses tik pu vėin pralaimiejėm. Lietova užiemė pėnkt vėit, vuo graikā palėka naujāsēs Euruopas čempijuonās.

Bizantėjė, Bizantėjės imperėjė – istoregrafėnis termėns, naudouojams nu XIX o. apėbūdėntė graikėškā kalbonte vėdoromžiu Ruomas imperėje, katra telkies api suostėne Kuonstantėnuopuoli. Ana tēpuogė īr vadėnama Rītū Ruomas imperėje, ale Bizantėjė tonkiausē tēp vadėnama rokounont aple gadīne prīš Vakarū Ruomos imperėjės žlogėma.

Merkīs (godėškā: Мерычанка) īr opė daugiausė tekontė Dzūkėjuo (pėitū Lietovuo), ale prasided Godėjuo, Ašmenuos aukštomuo, 19 km i pėitus nu Ašmenuos. Tek glavniausē i vakarū posė par pošīnās apžielosės Dzūkėjės līgomas. Ītek i Nemona anam ėš dešėnė šuona, Merkėnės miestelie.

Žėrnenka (lietovėškā (b.k.): Žirnenka) - Kėdainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri Krousta opes esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prieteliu.

Postscript - aukštuo līgio pruogramavėmo kalba, orėntouta ī tėksto ė grafėkos apdėrbėma, bė atvaizdavėma. Īr stiekėnė, veiksmā ožrašomė nauduojant atvėrkštėne lėnkėškajā nuotacėjē.

Soupis gīven vairiūs mediūs: eglīnūs, pošīnūs, beržīnūs, joudalksnīnūs, epošīnūs. Anam tink ė tonkomīnā, griaumenā ė peskėrė medē. Gīven ė guojūs. Gūžta dėrb ėš pošū, egliu, joudalksniu šakū. Ded 2-4 balsvus taškoutus kiaušius. Perėn 31-34 dėinas.

Tarp tū kraštuovaizdiu isiterposės līgomas ė kalnā, tuokėi kāp Cėntrėnis masīvs a Vuogiezā ė ėš anū ėštekontiu opiū baseinā - Luaras, Ruonas, Garuonas ė Senas.
Guotā īr subkoltūra. Anā prėklausontīs žmuonis tonkiausē tor tuokias bendras savībes: apsėried tėktās joudās (čiesās da so balta, fėjuoletėnė) apriedās, domės meno, koltūra, fėluosuopėjė, mėstėka, miegst tomsa, dalīkos, katrėi sosėjė so smertėm, tonkē būn mėzantruopā. Guotu puolitėnės, vieru puovīzas gal būt nuognē vairės. Diel sava ėšruodas ė paėnkėma i smerti guotā tonkē palaikuomė satnėstās, ale tėktās nuogē maža dalės guotėkas īr sosėjos so satanėzmo.

Miests īr ikorts dar prīš Krėstaus gėmėma. Dėdliausės senuobės valstībės - Ruomas imperėjės - suostėnė bova būtėnt Ruoma ė dabā miestė da tebie ėšlėkė senuobės čiesos mėnontiu pastatū.

Scanwind - Nuorvegėjuos kuompanėjė, katra kor, ėšdėrb ė poardoud ėš viejė energėjuos alektra ėšdėrbontios malūnos. Tor dėrbīklas Nuorvegėjuo ė Švedėjuo. Ėkorta 1999 metās.

Prasėded pėitrītiūsp nug Kuliū, tek šiaurės vakarū posie par Žemaitiu aukštoma, Kuliū mede. So Mėnėjė sotek Kartenuo. Opės slienīs 20 m platoma ėr aple 30 m gėloma. Vaguos dėdliausis platoms 8–10 m, gėloms 0,4-2 m.

Kvīnā ī nug sena žėnuoms jiedė pagards. Anū ded kap kep jouda douna, bondielius, ded i sūri. Kvīnus žmuonis gera kap suop pėlvs, būn bluogs virškėnėms, traida. Kvīnėnė ė šep gardos gierals ī. Ėš kvīnėniu stagarū dėrb šluotalės.

Potpalakė, da buorožė, Dieva karvītė (luotīnėškā: Coccinellidae, onglėškā: Ladybirds, vuokīškā: Marienkäfer, pranc. Coccinellidés, Coccinelles, Bêtes à bon Dieu, Vaches à Dieu) ī vombuolė (Coleoptera).

Rītū Timuors īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Timuora saluos rītėnė dalī. Robežioujas so Indonėzėjė. Rītū Timuors palėka liuosos tėktās 2002 metās kūmet ėškuovuoja liuosoma nū Indonezėjės.

Lietova 1992 metās debiutava Olimpinies žaidīnies ė laimiejė bronzas medalius. Ož Lietov žaidė geriausė šalies žaidiejā. Komanda bova baisē draugėška ė susižaidus'. Toukart rinktėnes žaidiejā bova vadėnamė dėdles patrijuotās.

Stėrbėškė (lietovėškā (b.k.): Stirbiškė) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.

Ergins Atamans (Ergin Ataman, gėmė 1966 m. sausė 7 dėina Stambulė) - Turkėjes krepšėne treneris. Prait sezuona dėrba su Stambul "Ulker" komanda. Kėt sezuon trenirous kėt komand, nes "Ulker" bankrotava. Atamans garsie sava emocingomo ė pasisakīmās.

Augals 30-100 cm augoma ī, dvėmetis aba daugiametis. Šaknės paėlga ī. Lapā 2-3 sīkius plonksniškā soskaldīti. Žėidā mizerni, sogolė̄ i tuokius skietius. Žīdia nug gegožė lėg lėipas. Kap nožīdia, kvīns sonuokėn tuokės ėšėlgas, rodas, gardē kvepantės sieklas.

Šešopė (rosėškā: Шешупе, lėnkėškā: Szeszupa) īr opės Lėnkėjuo, Lietovuo (Suvalkėjuo) ė Rosėjuo (Karaliaučiaus kraštė). Prasėded Lėnkėjuo, Baltėjės aukštomuosė, paskum tek i šiaurė par Suvalkėjės līgumas, ož Marėjampuolės pasok ont vakarū šmuota, a paskum ont šiaurės vakarū ė padėrb Lietovuos–Rosėjės robežio. Žemopī tek čīstā par Rosėjė ė ītek i Nemona anam ėš kairė šmuota netuol nu Ragainės.
Šarūns Jasikevičios (lietovėškā (b.k.): Šarūnas Jasikevičius g. 1976 m. kuova 5 d. Kaunė) īr Golden State „Warriors“ kuomandas ėš NBA žaidies, ans īr vėins geriausiu vėsū čiesu Lietovuos krepšėninku. 2006 m. vasara ans apsėžanėjė so žīdė Linor Abargil, katra 1998 m. patapa Mis Pasaulis (Mis Sviets), ale ne ož ėlga ėšsėskīrė.

Ontuons Hansens Tamsarė (est. - Anton Hansen Tammsaare; g. 1878 m. sausė 30 d. - m. 1940 m. kuova 1 d.) ī vėins geriausē žėnuomu XX o. estu rašītuoju. Anuo pentuoluogėjė "Prauda ė tėisingoms" (est. - Tõde ja õigus; 1926–1933 m.) ī laikuoma vėinu glabniausiu ėš estu lėteratūras korėniu.

Pastorgalis ī žmuogaus aba kuokė gīvuolė kūna galėnė posė, ožpakalis. Pas žmuogo pastorgalis sobėnė ī, aba bėndrā kūns apatiuo nug nogaras. Pas gīvuolius tas ī ont ožpakalėniu kuoju basilaikontė kūna posė, katra ožbėng oudega.

Širšūns aba širšouns, širšuons, širšūnė, širša (luotīnėškā: Vespa crabro) īr vapsoms gėmėnings dėdlis vabzdis. Ons muokslėškā prėgol Vespidae šeimā.

2005 metu NBA Naujuoku bėržuo pašaukts 27 nomerio (anū pašaukė Portland „Trail Blazers“, ale teisies ė anū tujaus perleida „Nuggets“ kuomandā)

Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla (lietovėškā (b.k.): Mažeikių Pavasario vidurinė mokykla) - īr vėdorėnė muokīkla Mažeikiu miestė, Pavasarė (Pavasario) gatvie. Ana īr jauniausė Mažeikiū muokīkla.

Ons īr tuokiu puopolēriu kina fėlmu kāp "Brėlėjantėnė ronka", "Dvīlėka kėdiū", "Operacėj I ė kėtė Šurėka noutīkėmā", "Kaukaza balaisve aba naujė Šurėka nuotīkē", "Ivans Vasiljevičios keit profesėj" i daugel kėtū režisierios.

Skojīs (kėtāp skojis, skojė, skojs, spīglis, spiglis) ī spīglėniu augalū savuotėškos laps. Būn mažė, siaurė, kėitė, ėšruod kāp adetas. Tėktās ieglės skojā būn minkštė ė žėimuop nokrint.

Prancūzėjės pavadėnėms kėlėma ėš franku, vėinuos germanu gėntėis, varda. Frankā dabartėnės Prancūzėjės terėtuorėjuo pasėruodė ė anon ožvaldė pu Vakarū Ruomas Imperėjės žlogėma.

Prancūzėjē būdėngė baisē ivairūs kraštuovaizdē, pradedont nu pakrontės līgomū šiaurie ė vakarūs, kor Prancūzėjė skalaun Šiaurės jūra ė Atlanta ondėnīns, bėngont kalnū grondėniem pėitūs (Pirienā) ė pėitrītiūs (Alpės), kor īr aukštiausė Euruopas vėršokalnė - Muonblans (4810 m).

Saulios Mėkuoliūns (g. 1984 m. gegožė 2 d. Vėlniuo) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės saugs. Sava čieso bova vėins geriausiu Lietovuos futbuolėninku.

Bardakā prasidiejė Luonduona, Tuotėngema rajuonė, katram pū ton, kūmet puolėcėjė nošuovė Mark Duggan. 2011 m. rogpjūtė 6 d. žmuonės pradiejė polt vėsoumenėnios pastatos (kriautovės, nomos, transpuorta infrastruktūra ė t.t.)

Akanuomėkas pagrīnds naptas ėšgavėms ė pardėrbėms. Skatėnamė torėzmos, teknuologėjū plietra, žemės ūkės ė žvejība. Katarė dėdlē daug dėrb prieteliū ėš ožsėinē šaliū.

Žėnkls gal būt raidie ara skaitlios. Lietovos miestu ė rajuonu kodā torieto prasidėtė LT-. Daba Lietovuo naudojamė pašta indeksā ėš 5 skaitliu niė ISO 3166-2 kodā.

Rūgtis dėrvėnis (luotīnėškā: Persicaria maculosa/Polygonum persicaria) ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū šeimuos. Tasā augals aug pėivūs, palē opis. Pėktžuolė.
Elementa atribotā tor varda ėr reikšmi. Je galėmi atribota nenuruodomė, paprasta galioun sutartas nutīlėjėma taisīkles. Pavīzdžiou, HTML fragments naraudona<font color="red"><b>r</b>raudona</font>neraudona tor do elementos. Katras elements - (font) perjūng rodoma teksta spalvo ė raudono. Tuon elementa vėdou esantis ontrasis elements (b), perjungontis šrifto ė parīškinto. Pėrmasis elements tor vein atributo (color) so reikšmi red. Ontrasis elements atributu natur.

Lėipsna īr ognės, katra kīln nu degontė dākta. Tēp vadėnams ognėis „lėižovis“, katras pastuovē mainuos prigolnē nu viejė, kora sodietėis, uora kėikībės.

Veluoceraptuorius (luotīnėškā: Velociraptor mongoliensis) bova mažos, kostos, razūmnos dinuozaurs, gīvavė̄s kreidas gadīnie. Ons bova mēsėjiedis, 0,5 m aukštoma, ont kuoju toriejė dėdli naga.

1761 m. pradieta statītė mūrėnė bažninčė, 1794 m. kuonsekrouta. Naujuojė bažninčė gava dvėgoba Loreta Dieva Muotinas ė Šv. Ontana Paduvietė varda.

Žėidā balti, ėšruod kap bolbės, ale mažesni, žīdia nug lėipas lėg spalė. Ved žėrnė dėdloma ougas, katras pradiuo būn žalės, vuo paskom pajuodoun.

Žemė̄jė Kaplē (lietovėškā (b.k.): Žemieji Kapliai) īr Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 76 prietelē. Palē kaima robežio tek opalis Suleva.

Magėjė - tam tėkras savuoku, prasmiū ė reikšmiū sėstemas, katras leid kortė alternatīvės īprastuoms svieta - stebimū īvikiū, daiktū ė pan. interpretacėjes, katruos nebutėnā būn teisingos muokslėška, tačiau īr neprieštargingos pačios sau be sobjektīve stebėmam svietou.

Svieta sveikatas uorganėzacėjė (SSO, onglėškā: WHO – World Health Organization) īr JTO padalėnīs, tarptautėnio masto kouordėnoujantės vėsoumenės sveikata, kuovuojontės so ožkretemuom lėguom, uorganėzoujontės pagelbas tėikėma ugdont naciuonalėnes sveikatas apsauguos tarnības ė kt. Tēpuogė bendradarbiau kuovuo so narkuotėkās, prisėded pri atlėikamū muokslėniu darbųbū ė tīrėmu kouordėnavėma. Vagol SSO kuonstėtocėjė, uorganėzacėjės mėsėjė – sėiktė, ka vėsė žmuonės pasėiktu kėik tėk galam geriausias sveikatas līgi.

Krakē – kaimalis Mažeikiu rajuonė, Mažeikiū apīlėnkės seniunėjuo, 4 km i pėitrītius nug Mažeikiu, prī kelė – Mažeikē-Vėikšnē. Pėitinio šmuoto tek Vėnta.

Tel Avėvs-Jafa (hebraju k.: תֵּל אָבִיב-יָפוֹ; arabu k.: تَلْ اَبِيبْيَافَا ; Tel Abib-Yafa) īr Izraelė miests, ėšsėdiestė̄s šalėis vakarūs, Vėdoržemė jūras pakrontie. Tel Avėvs tēpuogi īr dėdliausis Izraelė oustamiestis, metruopuolėnė terėtuorėjė (Gush Dan), fėnansu ė prekības cėntros. Tel Avėva apskrėtėis cėntros. 2003 m. lėipas mienesie miesta šmuots "Balts miests" ėtraukts i UNESCO sāraša. Miesta īkūrė 1909 m. žīdū imėgrantā. Miestė vīraun švelnūs Vėdoržemė jūras uorā. Vėdotėnė metū temperatūra īr 20,2 °C.

Prancūzėjė soskīrstīta i 13 žemīnėnės Prancūzėjės regėjuonus (région de France métropolitaine) ė 5 ožjūrė regėjuonus (régions d’outre–mer). Regėjuonus sodara 100 departamėntu. Tēpuogė īr kuolektīvėnės terėtuorėjės (Collectivités territoriales) ė pėitėnės ė antarktėkas terėtuorėjės.
Afrėka - ontros palē dīdė (pu Azėjės) ė palē gīventuoju skaitliu žemīns, esontis terp Atlanta ėr Indėjės ondenīnu. Ožem 29,2 mln. km², so saluom - 30 244 050 km², Afrėkas žemīns sodara 20,3% svieta sausomuos ėr anamė given septintadalis Žemės giventuoju (800 milijuonu žmuoniū). Žemīna ilgoms - aple 8000 km šiaurės - pėitū krīptėm ėr aple 7500 km vakarū - rītū.

Kristina Miškinienė (g. 1960 m. spalė 1 d.) - Droskėninkū ė Lietovuos puolėtėkė 2012-2016 m. Lietovuos Sėima narie. Palē ėšsėlavėnėma īr inžinierė.

Ė šėndėi Prancūzėjuo gal atrastė daugībė arkitektūras pamėnklu - nu ruomantėkas ligė muodernėzma. Prancūzėjės intelektualėnis gīvenėms klestė jau nu XVIII o. enciklopedisū čiesu. XIX ė XX o. sandūruo dailie ivīka dėdlės reikšmies pruoveržis - sosėkūrė impresiuonėstu muokīkla, katruos ožvado tapa Kluods Muonė (Claude Monet). Žīmiausis anuo abruozdos - „Ondėns lelėjės“.

Lietovuos ėnstėtots (lietovėškā (b.k.): Lietuvos institutas) - organėzacėjė, katruos tėkslos prėstatīt Lietova svietė, vīkdīdams sava vėikla ons derėn Lietovuos ožėine ė koltūras puolėtėkas prėuorėtetos.

Jorbarks (lietovėškā (b.k.): Jurbarkas) īr miests Tauragies apskrėtie, pėitrītiu Žemaitėjuo, Jorbarka rajuona cėntros. Jorbarks īr ož 86 km i vakarus nug Kauna miesta, prī Nemona ė Mėtovuos opiu sotekiejėma. Jorbarkė gīven 13 625 prietelē (2005).

Apie Filip Marlou autuorios paraš 7 kūrinius, pėrmasis "Didysis miegas" (1939 m.) Tai privatos detektīvs, katras dėrb Los Andželė, katras tor unikal puožiur i sav darb, neprarandantis humor jausm net sudėtingiausios situacijuos, filosuofėšks. Miegst visk, šachmatus i poezėj.

1995 m. ė nug 2003 m. Panevėžė rajuona savėvaldībės tarībuos narīs. Euruopas Sājongas Regėjuonu kuomėteta pakaitėnės narīs ė Panevėžė regėjuona plietruos tarības narīs.

Aurelėjos Augostėns, Augostėns ėš Hipa, Šventasės Augostėns (Aurelius Augustinus; 354 m. lapkristė 13 – 430 m. rogpjūtė 28 d.) — vėins itakingiausiu katalėku bažninčės teoluogu, fėluosuops ė bažninčės muoskla skleidies.

Derceklē (lietovėškā (b.k.): Dercekliai) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 10 km i pėitos nū pėitėnė robežiaus so Klaipiedas miesto.

Argentėnas valstībėnis himnos (ispanėškā Himno Nacional Argentino), tēpuogė vagol pėrmas eilotės vadėnams Oíd mortales īr Argentėnas Respoblėkuos valstībėnis himnos, sokorts 1813 m. Anuo mozėka parašė José Blas Parera, vuo eilės ėšgoldė Vicente López y Planes.

John Romero (g. 1967 m. spalė 28 d.) - JAV žaidėmu dėzaineris, pruogramoutuos, vėdeo žaidėmū vīstītuos. Ons gerā žėnuoms, ka bova vēns ėš id Software ikorieju.

Ana kūns ī 16–27 mm ėlgoma, jouds, blėzgons, sīkēs tor mielina žvėlgesi. Kėits ī, makaulė ėšruod kāp kastovs. Ontenas trompas, galūp sostuoriejosės. Staibē padengtė dīglēs.

Veršė̄na prabongė mēsa, delėkatėsos ī, tūdie ana liuob taisītė tik par dėdlės švėntės (pvz., vestovės), ėš anuos paprastā gamėn tiktās švėižės mēsuos jiedius (kaltietus, soltėnius, vėralus), vuo ne rūkītus.
Valstībė īr tarp 6 pėrmaujunčiū šaliū vagol pliena išlīdėm. Ana tam tor īpatingā palonkes sāligas. Dėdliausė pliena līdėma cėntrā īr Rītū Onglijuo ė Vėdore Škuotijuo. Dėdliuoji Britanėjė niekam Europuo nenusileid vagol spalvuotūjū metalū išlīdėm, nuors dėdliuoj aliomėne, vare ė alava dales īr atvežama iš kėtū kraštū. Dėdliauses gamīklas dėrb Luondonė, Birmingemė, Brėstolie.

Pėitū Muoravėjės krašts (ček. Jihomoravský kraj) īr krašts Čekėjuo, pėitvakarėnie Muoravėjės etnuograpėnė krašta posie. Suostėnė ī Brno miests. Krašts apjėm 7 196,5 km², anamė gīven 1 169 000 žmuoniū (2013 m. skaitlē). Kraštō prėgol 673 savėvaldībės, terp katrū 49 ī miestā. Vakarūs krašts robežioujas so Pėitū Čekėjė, šiaurės vakarūs so Vīsuočėna, šiaurie so Pardobėciu krašto, šiaurės rītūs so Olomouca krašto, rītūs so Zlīna krašto. Pėitrītiūs ė pėitūs tor robežio so Sluovakėjė ėr Austrėjė.

Nokastus sietėnius kraun i rūsius, skladus. Anūs jied so bolbienė, salduoki ī. Lapā tink gīvuoliam šertė. Dėigėms bolbiu, sietėniu stiprėn žemė maitėnontiuom dalalėm, nūmažėn karšti ė viedėn.

Saluo gīven aple 168 žmuonis – dėdliuojė daugoma īr ėnoitā. Īr 3 gīvenvėitės: Alerts (Dėdliausē šiaurie esontė svieta gīvenvėitė), Eurėka ė Grėse Fjuords.

Latvėjės akanuomėkou duomėniuon paslaugū ė pramuonės sektuorē. Akuonuomėka nuognē aug nū liousoma atgavėma 1991 m. Valstībie notėka keles akanuomėnės krėzis, bat šalės tuoliau vīstuos ė tuobolėn pragīvenėma līgė. Latvėjė aksportoun krūva pruodokcėjės, magtīngiausē prekiaunama so Euruopas Sājongas šalėm.

Huokaids (jap. 北海道) - ontra palē dėdoma Japuonėjės sala ė dėdliausė Japuonėjės prefektūruo. Šiaurie sala skaloun Okotska jūra, vakarūs – Japuonėjės jūra, a rītūs - Ramosis ondėnīns.

Vėdotėnė dīdė naktėnē pliešrėjē paukštē, torontis kuompaktėška kūna, dėdele krame, dėdeles ī prieki nokreiptus veizietovus ėr maktingas kuojas so aštrēs nagās gruobiou sogruobtė ėr laikītė. Apdars kiaurus metus vėinuods. Būdings lītėnis demorfizmos (patelės dėdesnės ož patėnus). Pūtis skraid dėdlē tīlē, nes tor porias, minkštas plunksnas. Kartās unt kramės būn do koškio plunksno − auselas. Krame lėimens atžvėlgio pasok 270º kampo. Snaps trumps, kuobėniaus skvarmas. Kuoju nagā dėdeli, aštri ė rėisti. Ėšuorėnis pėršts, skėrtingā nū vanagūm, atsėlenkė̄is atgal. Daugomuos rūšiūm pastaibis ė net pėrštā plunksnieti. Tor dėdlē jautre klausa.

Viena (vok: Wien) - Austrėjės suostėnė i dėdliausis miestos - 1,75 mln gīventuojū. Miests ėšsėdiestes abėpos Donuojė, 40 km nu Slovakėjės robežė, Vienas mėška Alpiū pašlaitie. Dėdlis opiu uosts, īr Schwechat uora uosts, metropolitens. Gerā išvīstīts torėzma sektuorios.

Anuo dėktatūra liūdnā pagarsiėjė cielam sviete: ons pradiejė žīdu ė čėguonu huolokausta ėr genocėda, katruo meto žova begalies žmuoniū. Tēp pat Hitleris teig, ka Vuokītėjės tauta īr pati vėršiausė terp vėsū Svieta tautu.

Dobajos ī dėdliausis Jongtėniu Arabu Emīratu miests. 2013 m. anam gīvena 2,1 mln. žmuoniū. Dobajaus šaltėnis dalėn miesta i do šmuoto: šiaurės šmuota, katros ožvadints Deira, vuo pėitū šmuots ožvadints Borž Dobajom.
2001 metu duomenim Kanaduo daugiausē gīven kanadietē (39,2%), onglā (20%) ė prancūzā (15,75%). Šalie tēp pat īr daug škuotu, airiu, italu, okrainietiu ė kt.

Tonkiausē laumšloustės isimet i beržus – anas ėšruod būktās medie piln varnalėzdiu, bet ėš tikra tenās ī grības pažēstas ė nuognē sosiraizgiosės medė šakas. Da laumšluostės isimet ėr i eglės, pošis, vīšnės, trešnės. Tuokis medis, katramė gausoms laumšloustiu, šaukiams laumšloutėnio, laumšloustėnio. Roukoun, būktās tuokiūs mediūs sopas laumės.

Zlaste gal sokeltė daugelis ėšuorėniu veiksniūm: apgaulė, īžeidėms, klasta, dibavuonė, prīvarta ėr kt. Sopīkės žmuogos gal atlėktė īvairiūn amuoralėniu veiksmūn. „Zlastis, kap dūšės puolinkis, īr žvierėška aistra, galinti tonkē kartuotėis, žiauri ėr nevaliuojamā macnė, ana žmuogžodīščiu prīžastis, nelaimės sājongėnīnkė, ėškadas ėr nešluovės bendrėnīnkė“ (Aristuotelis).

Kuomėksā īr pieštās abruozdielēs papasakuota, tonkiausē humuorėstėnė aba nuotīkėnė, istuorėjė. Dabartėni sava pavėdala anėi īgava XX omžiou, kumet atsėrada pėgės pramuogėnės bolvarėnės spauduos puoreikis Vakarū koltūras šalīse, dėdliausē JAV.

Jūrmala - Latvėjės miests, ož 25 km nū Rīgas. Jūrmala īr dėdliausės Baltėjės šaliū korortėnis miests. Gīventuoju sk. 57 371 (2016 m.). Miests sosėdara ėš smolkiū miestaliu joustas: Ķemeri, Jaunķemeri, Sloka, Kauguri, Vaivari, Asari, Melluži, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri ė Lielupe.

Budėzms - svieta līgė viera, katra atsėrada šiaurės Indėjuo I tūkstontmetė pr. m. e. vėdorie, paskiau ėšplėta Pėitrītiu ė Cėntrėnie Azėjuo, dā Tuolėmūsiūs Rītūs. Budėzma pradėninko laikuoms Sidharta Gautama (apė 560-480 m. pr. m. e.), gava Budas (Buddha sanskrėta kalbuo rēšk "pabodės, praregiejės, nušvėtės") vardo. Ons - istuorėnis (palē kai katrus šaltėnius - posiau legėndinis) indu princos, valna valė ėšsėžadiejės karalėšku rūmu prabonguos.

Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilysos ė Kephisos upiem. ėš trijū pusiu miest sop kalnū grondėnes. Ėš ketvėrtuos poses prieš miest atsiver jūra, Saron īlanka.

Kariuotėškės (lietovėškā (b.k.): Kariotiškės) - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo. Šalėp miestalė (ož 5-6 km Rīkontū šmuotė) īr vėsa Vėlniaus miesta sāvartīns.

„Pazėks“ īr mažos autuobusos, dėrbams Rosėjės dėrbīklas „PAZ“ (Pavluova automuobėliu dėrbīkla), esontės Pavluova miestė (Žem. Naugarda srėtis).

Deltovuos Švt. Trejībės bažninčė stuov Deltovuos miestalie, Okmergies rajuonė, šalep kelė Kiedainē-Okmergie. Ton vėituo pėrmuojė bažninčė ėšbūdavuota da lėgė 1444 m. bet apent kelis sīkius budavuota par naujė.

Pagrīžovīs (lietovėškā (b.k.): Pagryžuvys) - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo 5 km i vakarus nug Tītovienu, ont kelė Kelmė–Tītovienā. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 461 žmuogos. Par suoda srūn Grīžova.

Vīnougė (luotīnėškā: Vitis) īr augals ėr anou ougas. Kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū ėr Artėmūju Rītū, bet daba augėnams daug kamė svietė.

Scandinavian Airlines (SAS) īr dėdliausė Skandėnavėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1946 metās. Anou valda Danėjė, Švedėjė ė Nuorvegėjė.
Šventīklas bova statuomas vagol tamou tėkras taisīkles, katruos tėkslē noruodīdava šventīklas dīdi, anuos daliū santīkios ė kuoluonu skaitliu. Prėklausuomā nū kuoluonas tėpa graiku arhitektūruo vīrava trīs stilē, vadėnamė̄jē architektūrėnē uorderē:

Svalbards īr šiauriausė Euruopas terėtuorėjė. Salas ožjēm 62 050 km² pluota, vuo dėdliausės anū īr Špėcbergens (39 000 km²), Šiaurės Rītu Žemė (Nordaustlandet), (14 600 km²) ė Pakrašte sala (Edgeøya) (5 000 km²).

Čekėjės terėtuorėjė apgīvendėnta prīš 2 600 metū, nū 2 tūkstontmete pr. m. r. čė atsikielė lužitienū koltūras gentīs, IV omžiou pr. m. e. atsikielė keltū gentīs, vieliau germanā (makuomanā). V-VI omžiūs Muoravėjuo pradiejė gīventė avarā, vuo Buogemėjuo - slavėškas čekū gentīs. 623-659 m. terėtuorėjė prėgolė Samo slavėškā valstībē. II svieta vainuos gadīnie Čekėjė bova ožīmta Vuokītėjės ė pū ton TSRS.

Vėikšnē (lietovėškā (b.k.): Viekšniai) - miestalis Mažeikiu rajuonė pri Vėntas opės, 13 km ī pėitrītios nu Mažeikiu. Vėikšnē īr Veikšniū seniūnėjės cėntros. Miestalie īr Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė ė parapėjė, senė̄jė kapā, gėmnazėjė, isikūrusė Vėntuos regijuonėnė parka direkcėjė. Vėikšniūs īr avėjacėjės pradėninka Lietovuo A. Grėškevėčiaus, vaistėninka V. Aleksandravėčiaus muziejē.

Vėrosos - nelōstelėnės sandaras stroktūra, katra nagal augtė ė daugėntėis ož gaspaduoriaus rėbū ė anam sokel lėgas. Luotīnėškā žuodės „virus“ reišk tručīna. Vėrosā īr mažesnė ož bakterėjės, tudie i anus paveizietė rēk alektruonėnė mėkruoskuopa.

Kaina īr prekės (atnešta i torgo daikta) vertie išreikšta pinėngėnēs vienetās – litās, duolierēs ė t.t. Jēgo torgou kuokiū priekiu trūkst (pasiūla tier maža, vo paklausa dėdesnė), kaina būn dėdesnė, vo jē ontrēp – kaina īr mažesnė. Dėdesnės torgaus kainas skatėn gamintuojus atvežtė i torgo daugiau priekiu, daugiau anū pagamintė. Kāp tik prekiu padaugie, sumažie kaina ė gamintuojē mažėn tuo pruodokta gamība. Diel tuo ė išēt tēp, ka torgos su sava kainuom tvarka (regoliou) gamības rēkalus.

Okraina (okr. Україна) īr valstībė rītū Euruopuo, pri Jouduosės jūruos. Robežioujas so Baltarosėjė, Rosėjė, Lėnkėjė, Slovakėjė, Vengrėjė, Moldavėjė ė Romonėjė.

Pavasarėnē šiepronā žīdia onksti pavasarie, tėk notirpus snėigou. Kėti šiepruonā suodėnami vasara ė žīdia rodenie. Būn vairiū spalvū: geltuoni, melsvi, vėjuoletėnē, balti, margi.

Prancūzėjės akuonuomėka vertėnama kāp pėnkta vagol dėdoma svietė, pu JAV, Kėnėjės, Japuonėjės ė Vuokītėjės. Svieta Prekības Uorganėzacėjės doumenīm, Prancūzėjė vagol ekspuorta apėmtis 2009 m. ožjiemė 6 vėit.

Liaudies onėversėtetė lēdama vėsėms liousā muokīntėis, nakelemė akademėnē rēkalavėmā, nier fuormaliū priėmėma rēkalavėmu. Stodėjės vėsuokiu fuormū - trompas ė ėlgas.

Arėtmetėka (ėš grākėškā: αριθμός — „skaitlios“) īr seniausė matematėkas srėtis, nagrėniejontė veiksmos so skaitlēs ė anū savībes. Pagrėndėnē ė ankstliausē atsėradėn arėtmetėkas veiksmā - sodietis, atėmtis, daugība ė dalība, ale ėlganiou pradieta nauduotė ė sodietėngesnios - īvairios reiškėnios so pruocentu skaitliavėmo, šaknėm, laipsnēs ė luogarėtmėniem fonkcėjuom.
Kalvarėjė (lt: Kalvarija) – miests pėitvakariu Lietovuo, Marėjampuoles apskrėtie, 18 km ī pėitos nu Marėjampuoles. Kalvarėjės savėvaldībes ė seniūnėjės centrs. Vakarėnem miesta pakraštie īr magėstrale „Via Baltica“.

Kačėngė (lietovėškā (b.k.): Kačingė) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 1 km ī šiaures vakaros nu Merkėnės. Anuo gīven 3 prietelē.

Ansānē (lietovėškā (b.k.): Ansainiai) - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē. Šalep telkš' Labūnavas tvankinīs.

Tas ī tuokė žuolie, katra ėšaug 10-50 cm aukštoma. Žīdia pūkā nug vėdorė pavasarė lėgo vasaras pradiuos nadėdlēs žėidalēs, bet kap nūžīdia, tap tou vėituo pasilėik dėdlis balts pūkū koukšts – tūs pūkus pagaun vies ėr ėšnešiuoj sieklas.

Ciels kiaulougės kēsos trocīzna ī, ale ougas kap prisėrpst, tap jau tink jiestė. Ėš anūm taisa ougėinės, ded i pīragus. Ī liekvarstos nug drogė, karštė, vara mīžala. Tink dažīmou jouda spalva.

Mario Leimieux (Mario Lemeuksos, gėme 1965 metās spalė 5 MonRealie, Kanaduo) – vėins geriausiu vėsū laikū svieta leda ritulininku. Kanadietis.

Parašė daugiau kāp 50 kningū, iskaitont istuorėniū noveliu, pjiesiu, nuoveliu ė kėtū puopoliariū kūrėniū. Pėrmuojė anuo parašīta kninga "Keturiū žėnklos" 1890 metās poblėkouta žornalė. Anuo vėlesnė kūrėnē solaukė dėdle puopoliaroma, bet ėšsekėnts nuolatėne diemese, nusprėndė ožbėngtė Šerloka Holmsa nuotīkios. "Paskotėnis nusilenkėms", katruo žėnomiausis vėsū čiesū seklīs paslaptėngā žūn, ėšspausdints 1893 metās. A. Konan Doilis atsėžvelgės i skaitītuojū rēkalavėmos, pu deviniū metu parašė kningu api Šerluoka Huolmsa ė daktara Vatsuona tėsėniūs.

Iš tū laikū, ka plaukiou garlaivio, i atej slapyvardis Marks Tvens, nes anglėška pasakyms marking the twain raišk ka jūras gylis yr pakankams.

Jobs gėmė San Francėskė ė bova ivākėnts Puola ė Klaras Jobs šėimuos, katrie gīvena Mauntn Vju, Kalifuornėjuo. Jobs šėima pū ton da ėsėdokrėna dokra, katruos vards - Pati. S. Jobsa biuoluogėnis tievs – Abvdulfattah John Jandali, mosolmuons kėlėma nū Sirėjės ė emėgravės i JAV ė pū ton palėkės puolėtėkas muokslu pruofesuoriom Nevadas onėversėtetė. Ons palėka „Boomtown“ viešbote kazėnuo, katrs īr Nevaduo, vėceprezėdento.

Oužuolėjė (lietovėškā (b.k.): Ąžuolija) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.

Palonguos uora ousts (IATA kuods PLQ) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Žemaitėjuo. Palanguos uora ousts īr ož 32 km nu Klaipiedas ė ož 17 km Kretingas miesta centra. Uora ousts infrastroktūra tink aptarnautė vėdotėnius ė mažus uorlaivius. Tarptautėnis Palongos uora ousts īr itraukts i Lietovuos naciuonalėnė transpuorta plietruos ė Transpuorta investėcėju puoreikiu ivertėnėma (TINA) pruogramas.

Graiku rašts – 24 ženklū alfabets. Nauduojama graiku kalbā ožrašītė nu IX omžė pr. Kr.. Senuobie da kėtė znuokā: Ϛ, ϛ (stigma), Ϙ, ϙ; Ϟ, ϟ (kopa), Ͳ, ͳ; Ϡ, ϡ (sampi); nauduotas raidės: Ϝ, ϝ; Ͷ, ͷ (digama), Ͱ, ͱ (heta), Ϻ, ϻ (san), Ϸ, ϸ (šo). I graiku rašta anuos pakliova ėš Fėnėkėitiu abecelės, kor anuos bova nauduonamas specėpėnem semitu kalbū garsams žīmiet.
Žemaitiu partėjė (savėi vadėn Žemaitiu šalėnė) īr 2009 metās īkorta partėjė, katra pasėsaka ož Žemaitėjės regiona sokūrėma, ož dėdlesne regionu, seniūnėju autuonomėjė. Tepuogi pasėsaka ož tradėcėnė šeima, dvasėniu, tautėniu vertībiu ėšsauguojėma, kuožna krašta tradėcėju ė tautėnės tapatībės keravuojėma.

Oušna (lietovėškā (b.k.): Uošna) īr opalis Plongės rajuonė; Babronga kairīsis ėntaks. Prasėded pelkīnūs Babrongienu medie. Tek daugiausė i pėitvakarius, Žemaitėjės NP robežiom.

Valkėninkā (lietovėškā (b.k.): Valkininkai) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo, anuos centrs. Valkėninkūs gīven 238 žmuonis.

Hansos Kristijans Andersens (Hans Christian Andersen, 1805 m. balondė 2 d. Odensie – 1875 m. rogpjūtė 4 d. Kuopenhaguo) – danu puoets, rašītuos, labiausē ėšgarsiejės sava pasakuom vākam, katruos diel sava vertėngoma īr pripažėntas ė soaugusiu.

Panagiotis Giannakis (grākėškā: Παναγιώτης Γιαννάκης, gėmė 1959 m. sausė 1 d. Atienus) - Graikėjės krepšėnė treneris ė žaidies. Graikėjės nacionalėnės krepšėnė rinktėnes vīr. treneris.

2003 metās Lietova pu 64 metū pertraukas apėntās tapa Euruopas čempijuonė. Lietovē nugaliejė vėsus varžuovus ė nepatīrė nė vėina pralaimiejėma. Prīš čempijuonata bova iškelts tėkslos patektė i 2004 metū Olimpėnes žaidīnes, vuo tas reiškė patektė bėnt i šešetoka, vuo kadangi komanda nebova slegama atsakomībes ta ana i laimiejė. Teigama ka ta pergalė īr dėdėle savėtarpė supratėma, draugėškoma ė gerū treneriū sprendėmū dieka.

Nu senuobės Ropkalviūs gīvena gīvoliu augintuojā – pęivėninkā; buvo isikūrė ont nadėdliu pakėlėmu, sokoltūrėnos Ropkalviū liūna, Nemona užlėinamas pėivas. 1872 m. par Ropkalvios notėists plents Šėlotė-Rosnė. Lėgė 1912 m. Ropkalvē prėgola Verdānės, vieliau – Šėlokartemuos parapėjā.

Puoliuomielėts (luotīnėškā: Poliomyelitis) – ūmėnė vėrosėnė infekcėnė lėga, dargė vadėnama vāku infekcėnio paralīžiomi, plėntontė fekalėnio-uoralėnio būdu. Lėga sokel puoliuovėrosos. Daugoms puoliuomielėta infekcėju īr ba sėmptuomu. Api 1% lėgas atveju vėrosos so kraujo patenk i CNS, kor pėrmiausē ožkretamė ė soarduomė muotuorėnē neuruonā. Tas sokel tam tėkrū galūniu moskolū sošvakiejėma ėparalīžio.

1951 m. gava peruonėstu palaikīma ėškeltė sava kandėdatūra Argentėnas vėceprezėdenta puostou. Anou dėdlē palaike Argentėnas biednė̄jė žmuonės, katrie ton čieso Argentėnuo bova vadėnamė descamisados, kas rēkš žmuonis ba marškėniū. Bat Argentėnas karioumene ėr elits nadalēda, ka ana palėkto vėceprezedente. Eva bova priversta atsėtrauktė.

Etnoluogėjė īr muokslos, katros tīrinie ivairės svieta tautas, tautū gropės ėr anū koltūra. Etnoluogėjė īr koltūrėnės antropoluogėjės muoksla dalėm. Šėts muokslos ožgėmė XIX o. pabėnguo, anam prade padėrba E. Teilora, L. G. Morgana darbā ėr etnuograpėjė, katra sotėik daug žėniū aple svieta tautas.

Jauniūnā (lietovėškā (b.k.): Jauniūnai) - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 327 prietelē. Šalėp mietsale 1236 m. siejės 22 d. notėka Saulės kuova.
Akihito (jap. 明仁) (gėmės 1933 m. groudė 23 d.) – dabartėnis (125-asės) Japuonėjės imperatourios, valdontės nu 1989 m. Vākīstės vards – Cugunomija. Japuonėjuo vadėnams tėisiuog kāp „valdantīsės imperatuorios“ (jap. 今上天皇 kinjō tennō), kadongė tėkros vards nie tarams. Tievs – Imperatuorios Šiova. Devėzos – 平成 Heisei. Tas devėzos pu smertėis taps ofėcēlio imperatuoriaus vardo.

Gėmė Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, Kalnėškiu suoduo, ējė Varpotienu pagrėndėnėn muokīkluō, 1960 m. bengė Šaukienu vėdorėnė muokīkla. Pū ton ons muokies Žemės ūkė akademėjuo Kaunė, 1965 m. palėka agruonomo. Diestė pėliuosopėjė ė vuokītiū kalba LŽŪA, dėrba medenėnko, krūvuo so geuoluogās Šešouliūs, Baškėrėjuo, Kalnū Altajou, Biržu gėriuo. Pradiejė rašītė aple gomta žornalō „Nemons“. Paskum 10 metu pradėrba „Kuomjaunėma tėisuo“, kor bova atsakings ož gamtuosaugas skėrsni, tēpuogi „Valstėitiu laikraštė“ radakcėjuo, „Muoksleivi“.

Žīdia pastarnuoks nug lėipas lėg siejės pabonguos. Aug pakelies, pagriuoviūs, pīlėmu šlātūs, pėivūs, patuoriūs, tīrūs, augėnams daržūs. Anam tink prīmuolė dėrvas, katras apstingas azuoto.

Ī toberkoliuozės lėguonėnė ė sanatuorėjė, palėkė̄ dvara būdinkā ė parks, dėrb pradėnė muokīkla, bėbliuoteka, paštos (LT-86011). Stuov Kalvinkalnis.

Mėigėnā (lietovėškā (b.k.): Miegėnai) - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 341 prietelē. Dėrb ŽŪB "Nemunas", īr pagrėndėnė muokīkla.

Onglu kalba (English) - germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama JK, JAV, Australėjuo, Naujuojo Zėlandėjuo, dalėnā Airėjuo, Kanaduo, Pėitū Afrėkas Respoblėkuo, Indėjuo. Ana tēpuogė īr vėina ėš oficēliū JTO kalbū.

Jongtėnie Karalīstie prasidiejė šiolaikėnes mozėkas era, kator pradiejė gropė „The Beatles“. Vėliau daug puopoliaroma sosėlaukė gropės „Queen“, „Rolling Stones“ ė daug kėtū.

Steve Wozniak - īr JAV kuompioteriu mokslėninks, ėšradies ė verslėninks. Ons liōb dėrbt krūvuo so Steve Jobs Apple kuorpuoracėjuo. Ons īr vēns pėrmū asmenėniū kuompioteriu pradėninkū ė vīstėtuoju.

Anatolėjos Maksiuta (okr. Анатолій Аркадійович Максюта) (g. 1963 m. bėrželė 15 d. - Okraėnas akanuomėsts, nū 2012 m. balondė 5 d. lėgė 2014 m. spalė 16 d. bova Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrs.

Sausīs da amals, amars, lėpčios, sausis (luotīnėškā: Aphidoidea, onglėškā: Aphids, vuokīškā: Blattläuse) īr nuognē mizernė vabzdē, prėgolōs līgēsparniu (Sternorrhyncha) būriō.

Apsimetėnietė ėlga čiesa nepavīkst: onkstiau a vieliau apsimetielis atpažīstams ėr pasmerkams. Apsimetelē vaizdoun, ka „bėja tavi īžeistė, nuliūdėntė, sukeltė tavėi rūpiesniu“, sakīdava L. Tolstuojus.

Mažiausė pėrmėnē skaitlē: 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 37, 41, 43, 47, 53, 59, 61, 67, 71, 73, 79, 83, 89, 97, 101, 103, 107, 109 …

Kuomonėkacėjės - na tik infuormacėjės keitimuos procēsos. Kuomonėkacėjės procesā daugumuo atvejū susided ėš trijū sėntatėškū taisīkliū: sėntatėškōmā, pragmtėškōmā, semantėškōmā.

1988 metās ėšrenkams Lietovuos komunistu partėjes Cėntra Komiteta pėrmuojo sekretuorio. Anuo kandidatūra palaike „Sājūdis“, Brazauskiou vadovaujint Lietovuos kuomonėstu partėjė atsiskīrė nu TSRS kuomonėstu partėjės.
Mažeikiūs 1922 m. pradiejė veiktė lėguonėnė, katra tetoriejė tiktās 30 luovu. Daktara Vlada Borbas pastonguomės 1938 metās pastaīta naujė 100 luovu lėguonėnė, katruos pastats īr ėšlėkės lėg nūdėinas.

Rēskiū tīrs keravuojams kaap Rēskiū tīra telmuoluogėnis draustėnis (apjėmėms 4,05 km²). Čiuonās aug saulašarės, spangoulės, gīven medšarkės, tetervėnā ė siejėkā.

Ožlėiknė īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 548 žmuoniū. Īr Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalėitės bažnīčė, muokīkla, pašts, bėbliuoteka, medėcėnas ponkts. Par suodna tek Šventopīs, irinki īr mėškā.

"Niyaz" mozėkuo sosėjong Artėmūju Rītu tradėcėnė mozėka ė naujuovėška, alektronėnė mozėka. "Niyaz" dainiu žuodē īr tonkiausē islama mistiku sufėju puoezėjė.

Nuorvegėjė o Nuorvegėjės Karalīstė (nuor. Kongeriket Norge) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Šiaurės jūruos. Robežioujas so Švedėjė, Rosėjė ė Soumėjė. Tēpat Norvegėjē prėklausa Bovie sala, Svalbards, Jan Majens.

Nuorvegėjuo dėdliuojė daugoma svēkatas apsauga gīventuojam īr namuokama. Nuorvegėjuo svēkatas klausėmos sprend Nuorvegėjės svēkatas dėrektuorats, anam pavaldė īr Nuorvegėjės svēkatas akunuomėkas admėnėstracėjė.

Čilė īr soskėrstīta i penkiuolėka regėjuonu, katrūs žīm ruomienėšku skaitliom ė tor sava ožbadėnėmos. Suostėnės regėjuons skėras nū kėtū ė īr žīmėms raidiem „RM“ (Región Metropolitana).

Nikita Sergiejevičios Chruščiovs (rosėškā: Никита Сергеевич Хрущёв; 1894 - 1971 m.) - SSRS valstībes veikiēs, pu Stalina smertėis 1953 lėgė 1964 metū faktėškā valdes šalė. Bova Aukščiausiuoses tarības depotato (1937-1966 m.), Maskvuos miesta ėr srėtėis kuomonėstu partėjės CK pėrms sekretuorios (1935-1939 m.; 1949-1953 m.), Okraėnas kuomonėistu partėjės CK pėrms sekretuorios (1938-1949 m.), TSKP CK sekretuorio (1949-1953 m.).

Talina Lennart Meri uora ousts īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Estėjuo. Uora ousts īr ož 4 km nū Talina, Estėjuo. Onkstiau vadėnas Ülemiste Airport.

Rėitava seniūnėjė (lietovėškā (b.k.): Rietavo seniūnija) īr Rėitava savivaldībies seniūnėjė, esontė Rėitava savivaldībies vakarūs. Centros īr Rėitavs.

Romuovė aba Rėkojuots bova senuovės prūsu šventīkla, katra stuoviejė Nadrovas žemie. Tėnās visumet korėnuos švėnta ognės, katra keravuojė vaidėlotės ė vaidėlas. Dā bova nuognē dėdlis švėnts ōžouls, katros palē legenda žaliava ė vasara, ė žėima.

Okmergie īr vėins ėš seniausiū Lietovuos miestu, mėnavuojams da 1225 m. Manuoma, kuo miesta īkūre Mindauga bruolis Dausprungs. Lėgi 1391 m. Okmergie buva medėnė pėlis. Īr išlėkėns pėliakalnis.

Ėlgainiou uns pradiej rašyt straipsnius y lairaščius, o zars išsipėld i vaikystes svajuon - Klemensos keturius metus vairav garlaiv Misisėpes upė.

Kuoriaku kalba (kuoriakėškā- нымылан) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujas kuoriakā, katrie gīven rītu Sėbėrė, Rosėjuo.

Stebulē - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Stebulē īr ož maždaug 3 km ė šiaurė nu Aristavas miestalē. Stebuliūs gīven 35 žmuonis.
Ons bova pėrms Vernas ė Theodora Young vāks, kada Dr. Dre gėmė anuo mamā tebova 16 metū. Anuo tieva vards īr Theodore. Dr. Dre tievā vieliau apsėžanėjė. Bat 1968 m. anie ėšsėskīrė. Mama apsėžanėjė so Curtis Crayon ė anims gėmė do vaikē Jerome, Tyree ė mergelka Shameka. Būdams vāko Youngs duomiejuos vėnėla īrašās, katruos bova ėšdėrbamas ėš puortėgrapėjū. Anuo šėimuos kuolekcėjuo bova daugoma ton čiesa (XX omžiaus 7-uojė ė 8-uojė dešimmetiū) R&B dainiū, toukiū, kāp Diana Ross, James Brown ė Aretha Franklin, īrašā. Vagol laikrašte Los Angeles Times pasėrokavėma so anuo mama Verna R&B mozėka bova anā dėdlės atsėpalaidavėms nu dvejū darbū, i katrūs ana ēje dėrbtė kuožna dėina.

Muokslėnė klasėfėkacėjė, o uorganėzmu klasėfėkacėjė, biuoluogėjuo īr būds gropoutė ė kateguorėzoutė gīvū ė ėšnīkosiu uorganėzmu rūšis palē gėmėnėngoma rīšios. Stambiausė kateguorėjė - duomens. Paskiau ēn karalīstė (anū īr 6).

Sint Treidenas (ol. Sint-Truiden; pranc. Saint-Trond) īr miests šiaurės Belgėjuo, Flandrėjuo, i pėitvakarius nu Haselta. Īr garsi miesta ruotušė (nu XIII o., prėklaus UNESCO svieta paveldō), Švt. Panelės Marėjės bažninčė (XV o.), pilna baruoka arkėtektūras paminklu.

Raoul Wallenberg - švedū verslėninks, arkitekts ė dėpluomats. Dėrba Švedėjės dėpluomatėnie tarnībuo II Svieta vainuos gadīnie. Ons ėšgelbėjė tūkstontios žīdu nū mėrtėis, kūmet Vengrėjė ožjiemē Vuokītėjės nacē sorengė huoluokausta ė žodė žīdos. Nuors ons ė bova nuognē riktings ė gers žmuogos, bat anuo nožodė sovietā Maskvuo.

Skrīlē (da sīkēs saka lazankas) ī tuokis jiedis ėš miltu. Anėi ī taisuomi ėš pluonā ėškuočiuotas tešluos (ėš kvėitėniu miltu ėr ondenė, sīkēs da ided kiaušiu), katra sopjaust kvadratalēs aba rombalēs. Skrīlius jied so vairio mėrkalo – smetuona, svėisto, kresnuom, varškė, taukās, grībom.

Eršketē aug pakelies, pamedies, augėnami šalėp gīvenėmu, truobū. Diel gruožė (kvietkam) augėnami šalėp nomū eršketē šaukiami ruožėm. Ėš eršketė ougu žmuonis dėrb ougėinė, ded i kuompuotus, kėsielius, erbatas. Ougu erbata ī liekvarstos nug šėrdėis, skrondė lėgū, ougūs daug vėtamėna C ī.

Vėsarėjuons īr dvasėnis muokītuos ėš Rosėjės. Gėmė 1961 m. sausė 14 d. kāp Sergiejus Tuorops. Anuo sakīmo 1990 metās patīrė Dieva apreiškėma, pasėvadėna Vėsarėjuono, ė ne ož ėlga pradiejė sava pamuokslavėma.

Jiedami ī kokorūza, avėžas, kvėitė, mėižė, rogė, suoras grūdā. Anūs daug baltėmū, rėibalū ī. Grūdus jied ėšvirtus (kap kuošė), anūs mal i miltus.

Palėndrėca aba palėndvėca ī tuokis mēsuos jiedis – kiaulė̄nas aba jautė̄nas šmuots, ėšpjaunams ėš moskola, katros ī šalėp nogaras kaula. Ta mēsa tonkē liuob nauduos kimštė dešruom, bet sīkēs palėik atskėrā, ėšsūda, ėšbarsta pėpėrās ė česnago, sokemš i žarna aba druobė ė laika sausuo vėituo. Palėndrėca ī patsā minkštausis gīvuolė moskols, tūdie tuokė mēsa būn švelnė, gerā ėškep aba ėšverd.

Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjė (liet. - Varnių miesto ir apylinkės seniūnija) īr Telšiū rajuona pėitūs, admėnstracėjės centros – Varnē.
Viežīs, muokslėškā vadėnamas viežėniem lėguom vuo neoplazmuom – lėgū gropė, katruoms īr būdėngas nakontruoliounamas genetėškā pakėtosiu lāsteliu daugėnėmasės ė tū lāsteliu gebiejėms naikintė aplinkėnius audėnius ėr ėšplėstė i kėtas kūna veitas (metastazės). Vieži sokel DNR pažeidėmā, vēkon lāsteliu augėma regolēvėma.

I Lietuvuos rinktėnė sugrīža A. Sabuonis dėltuo vėsė tikiejuos ka lietovē apėntās užlėps unt prėzėninkū pakėluos, bet vīltis nebova pateisnitas. Ketvirtfinalie Lietova praluošė Ėspanėjē ė neteka galimībes kautėis dėl čempijuonū varda. No vės dėltuo komanda sugebiejė užjimtė pėnkt vėit ė pateka i Sidniejaus olimpėnes žaidīnes.

1945 m. - Plauskėniu kaimė, (Žemaitėjė), SSRS pasėinietē žiaurē ėšžode kaima gīventuojos. 1989 metu lėipas 22 d. pasatīts pamėnklos pamėnavuot žodīnio aukas.

Lietova pu tuo ka laimiejė bronza olimpijaduo nesugebiejė patektė i Euruopas čempijuonat. Per atrunkuos varžības šalē neatstovava geriausė žaidiejā ė dėltuo komanda neiškovuojė tep truokštā kelialapė, vuo nepatekėms i Euruopas čempijuonat automatėškā atiemė ė galimībė kovuotė dėl patekėma i Svieta čempijuonat.

Laivs ėšbūdavouts 2001 metās Stettin miesta laivū dėrbīkluo Stocznia Szczecinska im. A. Warskiego ė ožvadīnts Golfo Dei Coralli. Anuo valdītuos tou čieso bova Lloyd Sardegna Compangia Di Navigazione ėš Olbia miesta Italėjuo. DFDS anou parpėrka 2002 metū lėipas 19 d. ė pradiėjė plaukiuotė pū Danėjės vieleva, tumet parvadīnts i Dana Gloria. 2003 m. bėrželė mienesie laivs parkelts i Kėpra.

Vėdorumžiu pradiuo Bizantėjuo gīvava helenistėnės tradicėjės so Egipta, Irana ė Sirėjės dailies elementās. Bizantėškāsis stilios plietuots IV-XV o. Bizantėjės menou būdinga strainoms, spalvingoms ė spindesīs. Bažninčiu statībuo īsėvīrava dvė skvarmė:

Mindauga dėnastėjė buva pėrmuoji ė vėinintelė karalėška Lietovuos dėnastėjė, katruos centrėnis pritelis īr Mindaugs. Paskiau buva pakeista Gediminaitiu dėnastėjės. Aple Mindauga dėnastėju īr žėnuoma nuognē mažā. Pagrėndiniuos šaltėniuos - Bīchuova, Ėpatėjous čiesraštiuose faktā perpintė so legenduomis.

Acenduorps (vuokīškā: Atzendorf) - miests Vuokītėjuo, Saksuonėjuo-Anhaltė. 1 700 priet. (2000 m.), 3500 priet. (1930). Pluots api 21km². Praeitie čė veikė onglėis ė droskas kasīklos.

Senuobė Loukė bova nuognē svarbos perkības centros. Čė liob sovažiout pėrklē ėš Kiedainiu, Tėlžės, kėtū vėitu. Bova rengiamė juomarkā. Loukė gīvena garsos žemaitiu svieta līgintuos Tads Blėnda.

Karvė (luotīnėškā: Bos taurus) īr mažne svarbiausis namėnis gīvolīs. Vīrėškuos gimėnės vadėnams jautiu, muotrėškos - karve, mažioks jautoks īr telioks, veršis vuo karvė īr telīčė. Karvės īr žmuoniu augėnamas nū tuolėmuos senuobės. Anas tėik pėina, mēsa.

Kēsīns (kėtāp kēsīnė) īr tuokė vėita, katruo būn gausoms žuoliū kēsū, vuo terp anūm paprastā tėlžt ondou. Kēsīnā būn pelkies, tīrūs, šlapies medies.

Leckava - miestielis Mažeikiū rajuonė, Lietuvuos-Latvėjes parobėžī 10 km i vakarūs nū Mažeikiu. Īr pradėnė muokīkla (Mažeikiū Senamiestė pagrėndėnes muokīklas filials), bibliuoteka, medėcinas punkts, Šv. Laurīna bažninčė.