Alegzandra/wili-2018-roplus huggingface dataset:
స్వాతంత్య్రానంతరం ఈ భవనంలోనికి అడుగు పెట్టిన మొదటి వ్వక్తి అప్పటి మొదటి భారతీయ గవర్నర్ జనరల్ చక్రవర్తుల రాజగోపాలాచారి. ఆ తర్వాత భారతదేశం గణతంత్రంగా ఆవిర్బవించడంతో రాష్ట్ర పతి పదవి వచ్చింది. రాష్ట్ర పతి నివాసానికి కేటాయించిన ఈ భవనానికి నాడు రాష్ట్ర పతి భవన్ గా నామ కరణం చేశారు. అప్పుడు రాజాజీ వుండిన గదుల్లోనే ఇప్పటికి వరకు మన రాష్ట్ర పతులందరు ఉంటున్నారు. బ్రిటిష్ వైస్రాయ్ లు ఉపయోగించిన గదులను మాత్రము నేడు....... మన దేశ పర్యటనకు వచ్చిన విదేశాధినేతలకు కేటాయిస్తున్నారు.

జిల్లా పరిషత్తు ఉన్నత పాఠశాల:- ఈ పాఠశాల విద్యార్థి "అదర్శ్" రూపొందించిన, "ఇంపాక్ట్ ఆఫ్ నాన్ బయోడీగ్రేడబుల్ వేస్ట్ --- అవర్ విలేజ్ - త్రిపురాంతకం" అను ప్రాజెక్టును, 2015,డిసెంబరు-13వ తేదీనాడు రాజమండ్రిలో నిర్వహించిన రాష్ట్రస్థాయి జాతీయ బాలల సైన్స్ కాంగ్రెస్ లో ప్రదర్శించగా, ఆ ప్రాజెక్ట్ అక్కడ బహుమతిని గెలుచుకోవడమే గాకుండా, జాతీయ సైన్స్ కాంగ్రెస్ కు ఎంపికైనది. 2015,డిసెంబరు-17 నుండి 31 వరకు హర్యానా రాష్ట్రంలోని మొహాలీ పట్టణంలో నిర్వహించు 23వ జాతీయ బాలల సైన్స్ కాంగ్రెస్ లో ప్రదర్శించెదరు. [4]

గ్రామంలో గృహావసరాల నిమిత్తం విద్యుత్ సరఫరా వ్యవస్థ ఉంది. రోజుకు 7 గంటల పాటు వ్యవసాయానికి, 10 గంటల పాటు వాణిజ్య అవసరాల కోసం కూడా విద్యుత్ సరఫరా చేస్తున్నారు.

వెరియర్ ఎల్విన్ రాజనీతి పండితుడు, భారతీయ గిరజన జాతుల సమర్థకుడు. ఆంగ్లేయునిగా జన్మించిన వెరియర్ కాలక్రమేణా భారతదేశాన్ని తన కార్యక్షేత్రంగా స్వీకరించి, భారత పౌరుడయ్యారు.

భారతదేశంలోని గుడ్గావ్‌లో ఆధారితమైన మారుతి సుజుకి ఇండియా లిమిటెడ్, ఆర్థిక సంవత్సరం 2009-2010లో 1,018,365 యూనిట్ల వార్షిక ఉత్పత్తితో సుజుకి యొక్క అతిపెద్ద మరియు అత్యంత విలువైన అనుబంధ సంస్థ. భారతీయ ఆటో జెయింట్ సంస్థలో సుజుకికి 54.2% వాటా ఉన్నది, మిగిలిన వాటాకి అనేక భారతీయ పౌర మరియు ఆర్థిక సంస్థలు యాజమాన్యం వహిస్తున్నాయి. సంస్థ 1981లో ఇంకార్పొరేట్ చేయబడి బాంబే స్టాక్ ఎక్స్‌చేంజ్ మరియు నేషనల్ స్టాక్ ఎక్స్‌చేంజ్‌లలో నమోదు కాబడి ఉంది. 2005-2006 సంవత్సరంలో, భారతదేశంలోని పాసింజర్ కార్ మార్కెట్‌లో సంస్థకు 54% మార్కెట్ షేర్ ఉంది. దాదాపు 75,000 మంది ఉద్యోగులను మారుతి, దాని భాగస్వాములు ప్రత్యక్షంగా నియుక్తులను చేసాయి.

గ్రామంలో గృహావసరాల నిమిత్తం విద్యుత్ సరఫరా వ్యవస్థ ఉంది. రోజుకు 6 గంటల పాటు వ్యవసాయానికి, 14 గంటల పాటు వాణిజ్య అవసరాల కోసం కూడా విద్యుత్ సరఫరా చేస్తున్నారు.

శ్రీకృష్ణదేవరాయల కాలంలో చాలా ప్రాముఖ్యత సంతరించుకొన్న గ్రామమిది. 1471 సంవత్సరములో కృష్ణదేవరాయల మహామంత్రి తిమ్మరుసుచే నిర్మితమైన గొప్ప చెరువు ఉంది.ఈ చెరువు ద్వారా ఎన్నో పొలాలు పండుతున్నాయి.

There is no sharp limit of development, age, or weight at which a fetus automatically becomes viable. According to data years 2003-2005, 20 to 35 percent of babies born at 23 weeks of gestation survive, while 50 to 70 percent of babies born at 24 to 25 weeks, and more than 90 percent born at 26 to 27 weeks, survive. It is rare for a baby weighing less than 500 gm to survive.

ప్రధాన జిల్లా రహదారి, జిల్లా రహదారి గ్రామం నుండి 5 నుండి 10 కి.మీ. దూరంలో ఉన్నాయి. జాతీయ రహదారి, రాష్ట్ర రహదారి గ్రామం నుండి 10 కి.మీ.కి పైబడిన దూరంలో ఉన్నాయి. గ్రామంలో కంకర రోడ్లు ఉన్నాయి.

సంచార వైద్య శాల గ్రామం నుండి 5 నుండి 10 కి.మీ. దూరంలో ఉంది. సమీప సామాజిక ఆరోగ్య కేంద్రం, ప్రాథమిక ఆరోగ్య కేంద్రం, మాతా శిశు సంరక్షణ కేంద్రం, టి. బి వైద్యశాల గ్రామం నుండి 10 కి.మీ. కంటే ఎక్కువ దూరంలో ఉన్నాయి. అలోపతి ఆసుపత్రి, ప్రత్యామ్నాయ ఔషధ ఆసుపత్రి, డిస్పెన్సరీ, పశు వైద్యశాల, కుటుంబ సంక్షేమ కేంద్రం గ్రామం నుండి 10 కి.మీ. కంటే ఎక్కువ దూరంలో ఉన్నాయి.
గ్రామంలో గృహావసరాల నిమిత్తం విద్యుత్ సరఫరా వ్యవస్థ ఉంది. రోజుకు 7 గంటల పాటు వ్యవసాయానికి, 14 గంటల పాటు వాణిజ్య అవసరాల కోసం కూడా విద్యుత్ సరఫరా చేస్తున్నారు.

వాడ్రెవు వెంకటాపురంలో పోస్టాఫీసు సౌకర్యం ఉంది. సబ్ పోస్టాఫీసు సౌకర్యం, పోస్ట్ అండ్ టెలిగ్రాఫ్ ఆఫీసు గ్రామానికి 5 కి.మీ. లోపు దూరంలో ఉన్నాయి.

గ్రామంలో సమీకృత బాలల అభివృద్ధి పథకం, అంగన్ వాడీ కేంద్రం, ఇతర పోషకాహార కేంద్రాలు ఉన్నాయి. గ్రామంలో ఆటల మైదానం, పబ్లిక్ రీడింగ్ రూం ఉన్నాయి. గ్రామంలో వార్తాపత్రిక పంపిణీ జరుగుతుంది. అసెంబ్లీ పోలింగ్ స్టేషన్, జనన మరణాల నమోదు కార్యాలయం ఉన్నాయి. ఆశా కార్యకర్త గ్రామం నుండి 5 నుండి 10 కి.మీ. దూరంలో ఉంది. సినిమా హాలు, గ్రంథాలయం గ్రామం నుండి 5 నుండి 10 కి.మీ. దూరంలో ఉన్నాయి.

భారత ప్రభుత్వ జాతీయ ఇ-పాలన ప్రణాళిక ప్రధానోద్దేశాలలో ముఖ్యమైనవి: సరైన పాలన, సంస్థాగత పద్ధతులను తయారుచేయడం, మౌలిక సదుపాయాలేర్పాటు, పాలసీల తయారీ, ఇంకా కేంద్రంలో, రాష్ట్రాలలో లక్ష్యాధార ప్రాజెక్టులను అమలుచేయడం, సమీకృత ప్రజాసేవలను, పాలనకై వ్యాపార వాతావరణాన్ని ఏర్పాటుచేయడం. దీని 27 లక్ష్యాధార ప్రణాళికలు, 8 విభాగాలకు 2006 మే 18 న ప్రభుత్వ అనుమతి లభించింది .

Congenital anomalies are anomalies that are acquired before birth. Infants with certain congenital anomalies of the heart can survive only as long as the ductus remains open: in such cases the closure of the ductus can be delayed by the administration of prostaglandins to permit sufficient time for the surgical correction of the anomalies. Conversely, in cases of patent ductus arteriosus, where the ductus does not properly close, drugs that inhibit prostaglandin synthesis can be used to encourage its closure, so that surgery can be avoided.

ఒక సంచార వైద్య శాలలో డాక్టర్లు లేరు. ముగ్గురు పారామెడికల్ సిబ్బంది ఉన్నారు. ప్రాథమిక ఆరోగ్య కేంద్రం, ప్రాథమిక ఆరోగ్య ఉప కేంద్రం గ్రామం నుండి 5 నుండి 10 కి.మీ. దూరంలో ఉన్నాయి. సమీప సామాజిక ఆరోగ్య కేంద్రం, మాతా శిశు సంరక్షణ కేంద్రం, టి. బి వైద్యశాల గ్రామం నుండి 10 కి.మీ. కంటే ఎక్కువ దూరంలో ఉన్నాయి. అలోపతి ఆసుపత్రి, ప్రత్యామ్నాయ ఔషధ ఆసుపత్రి, డిస్పెన్సరీ, పశు వైద్యశాల, కుటుంబ సంక్షేమ కేంద్రం గ్రామం నుండి 10 కి.మీ. కంటే ఎక్కువ దూరంలో ఉన్నాయి.

గ్రామంలో మురుగునీటి పారుదల వ్యవస్థ లేదు. మురుగునీటిని శుద్ధి ప్లాంట్‌లోకి పంపిస్తున్నారు. గ్రామంలో సంపూర్ణ పారిశుధ్య పథకం అమలవుతోంది. సామాజిక మరుగుదొడ్డి సౌకర్యం లేదు. ఇంటింటికీ తిరిగి వ్యర్థాలను సేకరించే వ్యవస్థ లేదు. సామాజిక బయోగ్యాస్ ఉత్పాదక వ్యవస్థ లేదు. చెత్తను వీధుల పక్కనే పారబోస్తారు.

సంకర్షణపురం గ్రామం ఆంధ్ర ప్రదేశ్ రాష్ట్రం యొక్క అక్షరాస్యతా రేటుతో పోలిస్తే ఎక్కువగా ఉంది. 2011 సం.లో, సంకర్షణపురం గ్రామ అక్షరాస్యత రేటు ఆంధ్ర ప్రదేశ్ 67,02%తో పోలిస్తే 70,70%గా ఉంది. ఈ గ్రామంలో పురుష అక్షరాస్యత 76,76% శాతం వద్ద ఉండగా, స్త్రీ అక్షరాస్యత రేటు 64.12% శాతం వద్ద ఉంది.

ఈజిప్ట్ విశ్లేషకులు పురాతన అద్భుతాలలో (Ancient Wonders) మిగిలిన చిహ్నము అయిన గిజాలోని గ్రేట్ పిరమిడ్ స్థితికి మాత్రమే పోటి ఉన్నదని గమనించారు.అల్ -సయెద్ -నగ్గర్ అనే పత్రిక సంపాదకుడు దేశములో పేరుపొందిన పత్రికలో "ఇది దాదాపు ఈజిప్టుకి వ్యతిరేకముగా కుట్ర చేయుట,దీని పౌర జీవితము మరియు చిహ్నాలు.ఈజిప్టు యొక్క సాంస్కృతిక మంత్రి ఫరూక్ హోసాని అ పని హాస్యాస్పదమైనది మరియు దీని సృష్టించిన వేబెర్ స్వయం ప్రచారం కోసం ప్రాకులాడే వ్యక్తిగా వర్ణించాడు. నగిబ్ అమిన్ అను ఒక.ఈజిప్టు ప్రపంచ సంప్రదాయాల సైట్ (World Heritage Site) పైన నిష్ణాతుడు "ఆర్ధిక కారణాలతో పాటు అ వోటుకు సాంకేతిక ఆధారాలు కూడా లేవని "గుర్తించెను
ఉమర్ అన్వర్ దర్శకత్వంలో రూపొందిన ఈ సింగిల్ పాకిస్థానీ సంగీత ప్రపంచంలోకి అడుగుపెట్టడంతోటే, పెను సంచలనాన్ని సృష్టించింది. అన్ని మ్యూజిక్ ఛానెళ్లతో పాటు, అన్ని మ్యూజిక్ చార్టుల్లోను అడుగుపెట్టడం ద్వారా, అది నమ్మశక్యం కాని స్థాయిలో ఎయిర్ టైమ్‌ను సాధించింది. అలాగే, విడుదలైన కొద్దిరోజుల్లోనే ఏఆర్‌వై ది ముజిక్ ద్వారా, 2003వ సంవత్సరంలో 4వ ఉత్తమ వీడియోగా రేటింగ్ సాధించింది. "ఆదత్" విడుదలైన మరుక్షణం నుంచి సంగీత ప్రదర్శనలకు సంబంధించిన లెక్కలేనన్ని అవకాశాలు జల్ బ్యాండ్‌ను వరించాయి. ఆదత్ వీడియో సాధించిన విజయం, మ్యూజిక్ చానెళ్లలో దానికి లభించిన ఆదరణ లాంటివి కొంతవరకు ఇందుకు కారణమయ్యాయి.

అ కార్యక్రమం ప్రపంచవ్యాప్తంగా చాల పెద్ద ఎత్తున, అనేక దేశాలనుండి అధికారిక ప్రతిస్పందనలను పొందింది. కొన్ని దేశాలు తమ దేశపు ప్రతినిధికి ఎక్కువ వోట్లు సంపాదించడానికి పెద్ద ఎత్తున దాని గురించి ప్రచారం చేశాయి, మరికొన్ని దేశాలు ఈ పోటీని తేలికగా కొట్టివేయటం లేదా నిందించడం చేశాయి ప్రారంభ దశలో న్యూ సెవెన్ వండర్స్ సంస్థకు ప్రచారపు ప్రారంభములో అభ్యర్థుల ఎంపికలో సలహాలు, సూచనలు చేసి ఈ పోటీకి మద్దతునిచ్చిన ఐక్య రాజ్య సమితి విద్యా, విజ్ఞాన మరియు సాంస్కృతిక సంస్థ - యునెస్కో, 2007 నుండి ఈ పోటీకి దూరంగా జరిగింది. చాలా ప్రసిద్ధి చెందిన ప్రదేశాలు విశ్వసనీయమైన వెబ్ సైట్స్ లేదా జాతీయ వెబ్ సైట్ లో ప్రముఖ స్థానము కలిగిన ప్రదేశాల చేత బలపరచబడినాయి. చాలా దేశాలలో జాతీయ స్థాయిలో ముఖ్యమైన వ్యక్తులు మరియు ప్రముఖులు నూతన ఏడు అద్భుతాలకు ప్రచారం చేసారు. న్యూ సెవెన్ వండర్స్ సంస్థ ప్రపంచమంతా ఒకే మాట మరియు సంస్కృతుల పంచుకొనుట అనే లక్ష్యాన్ని సాధించినదని ధృవీకరించింది. గణణీయమైన సంఖ్యలో ఓట్లు నమోదైనందున మరియు నమోదు చేసుకున్న ఓటర్లు ప్రదర్శించిన భౌగోళిక మరియు సాంస్కృతిక భిన్నత్వానికి కృతజ్ఞతలు తెలియ చేసింది.

అప్పుడు వలస పాలకులైన బ్రిటిష్ వారి పరిపాలన క్రింద ఉండేది భారతదేశం. అప్పటివరకు భారత దేశానికి రాజధానిగా వున్న కలకత్తా నుండి రాజధానిని 1911 వ సంవత్సరంలో ఢిల్లీకి మార్చాలని తల పెట్టాడు నాటి బ్రిటిష్ రాజు జార్జ్- 5. అప్పటికే ఢిల్లీలోని పురాతన భవనాలను, ఇతర కట్టడాలను చూసిన రాజు బ్రిటిష్ రాజ ప్రతినిధుల కొరకు ఒక నగరాన్ని వారి నివాసానికి ఒక అద్భుతమైన పెద్ద భవనాన్ని నిర్మించాలని తలపెట్టాడు. అతని ఆలోచన రూపమే ఢిల్లీ ప్రక్కనే నిర్మితమైన కొత్తఢిల్లీ నగరం ...... అందులోని నేటి రాష్ట్రపతి భవనము. ఈ భవనాన నిర్మాణానికి రూప కల్పన చేసినది లుట్యెంస్. దీని నిర్మాణానికి హగ్ కీలింగ్ చీఫ్ ఇంజనీరుగా పనిచేశారు. దీని నిర్మాణంలో భారతీయ, మొగల్ నిర్మాణ రీతులు కనిపిస్తాయి. ఈ నిర్మాణంలో తలమానికమైన బారీ డోం. ఇది భౌద్ద నిర్మాణాలను తలపిస్తుంది.

GSX-650F - 2008లో ప్రవేశపెట్టబడిన ఈ కొత్త స్పోర్ట్ టూరింగ్ మోడల్ రిటైర్ అయిన కటానా సృష్టించిన ఖాళీని పూరిస్తుంది. 2009 మోడల్ ABSను ఒక ప్రామాణికమైన లక్షణంగా కలిగి ఉంది.
ఆంధ్ర జాతీయ కళాశాల : 1910లో కోపల్లె హనుమంతరావు, ముట్నూరి కృష్ణారావు, పట్టాభి సీతారామయ్య స్థాపించారు. అడివి బాపిరాజు, కాటూరి వేంకటేశ్వరరావు మొదలైన వారు ఈ కళాశాలలో అధ్యాపకులుగా పనిచేశారు. 2009 ఫిబ్రవరిలో 100వ ఏట అడుగు పెడుతోంది. శతవార్షికోత్సవాలు ప్రారంభం కావాలి. దీనిని పాలిస్తున్న ఎండోమెంటు డిపార్టుమెంటు వారు ఈ మహా సభలకు పూనుకోవాలి. ప్రతి నెలా గొప్ప సభలు నిర్వహించాలి వచ్చే సంవత్సరానికి రాష్ట్రపతిని పిలిచి గొప్ప సభ జరపాలి. ప్రస్తుతం ఇందులో కృష్ణా విశ్వవిద్యాలయం ఉంది. అందులో ఆంధ్రజాతీయ విద్యా పరిషత్ విద్యా సంస్థలన్నిటినీ విలీనం చేసుకోవాలి. విశ్వవిద్యాలయం ఈ విద్యాసంస్థలన్నిటినీ మరింత అభివృద్ధి చెయగలుగుతుంది. ఎండోమెంటు వారు అభివృద్ధి చేయలేకపోతున్నారు. ఆంధ్ర జాతీయ కళాశాలకు ఈ ఏడు నూరేళ్ళు నిండిపోతాయో, నూరేళ్ళ పండగ చేసుకుంటుందో త్వరలో తేలిపోతుంది. పూర్వ విద్యార్థులు, ఇతరదేశాల అభిమానులు, బందరు పౌరులు, స్వతంత్ర భావ నిరతులు, విద్యా సంస్థల సిబ్బంది పూనుకోవాలి. కాంగ్రెసు వారు పూర్వం స్థాపించిన సంస్థ ఇది, కాంగ్రెసు వారు ఈ విషయం గమనించి దీని బాగుకు కృషి చేయాలి.శతజయంతి నాటికి శిథిలమై 100 ఏళ్ల సాక్షిగా శాశ్వతంగా మూతపడే ప్రమాదంలో పడ్డ ఈ కళాశాలను ప్రభుత్వం తీసుకొని, కొత్త జవజీవాలను అందించాలనేది అందరి ఆకాంక్ష. కృష్ణా యూనివర్సిటీ, జాతీయ కళాశాలను కలిపి అభివృద్ధి చేసేలా ప్రతిపాదనలను ప్రజాప్రతినిధులు బలంగా ముందుకు తీసుకెళ్లాల్సి ఉంది.ఆంధ్రజాతీయ కళాశాల 100 ఏళ్ల క్రితం ప్రారంభమైనప్పుడు వెలుగు వెలిగింది. ఇప్పుడు ఆ వెలుగు ఆరిపోతోంది. 320 ఎకరాల ఆస్తులున్నా కళాశాలకు ఉపయోగపడటంలేదు.గాంధీ, సర్వేపల్లి రాధాకృష్ణ వంటివారు వచ్చి ఈ కళాశాల ఎప్పటికీ నిలిచిపోవాలని, ఇది దేశానికి గర్వకారణమని పేర్కొన్నారు. కళాశాలను దేవాదాయ శాఖ పరిధి నుంచి ప్రభుత్వం తీసుకోవాలి.కృష్ణా యూనివర్సిటీ ప్రస్తుతం కళాశాల ప్రాంగణంలోనే నడుస్తోంది. ఆస్తులతోపాటు కళాశాలలను కూడా యూనివర్సిటీకి అప్పగించాలనే ప్రతిపాదన ఉంది.ఇప్పటికే కళాశాల ప్రాంగణంలోనే ఉన్న ఐటీసీను తీసుకోవడానికి యూనివర్సిటీ సిద్ధంగా లేదని సమాచారం.

కొడవటిగంటి రోహిణీప్రసాద్ (సెప్టెంబర్ 14, 1949 - సెప్టెంబరు 8, 2012) బహుముఖ ప్రజ్ఞాశాలి. ఆయన సంగీతజ్ఞుడు, ప్రముఖ శాస్త్రవేత్త మరియు సమర్థుడైన రచయిత. 1949 సెప్టెంబర్ 14న తెనాలిలో ఆయన ప్రసిద్ధ రచయిత కొడవటిగంటి కుటుంబరావు మరియు వరూధిని లకు జన్మించారు. రోహిణీప్రసాద్ బాబా అటామిక్ రీసెర్చ్ సెంటర్లో శాస్త్రవేత్తగా పనిచేసారు. సంగీతం, సాహిత్యం, సైన్స్ మొదలైన అంశాలపై సరళమైన తెలుగులో ఆయన రాసిన వ్యాసాలు, పుస్తకాలు ఎంతో ప్రాచుర్యం పొందాయి.

యామయ్య స్వామి కాషాయ వస్త్రాలు ధరించి గుఱ్ఱం ఎక్కి వడివడిగా వచ్చే వాడు. ముందు పొట్టేలు పోరుగెత్తేది. గ్రామస్థు లందరూ అమిత భక్తి శ్రద్ధలతో ఆ దృశ్యాన్ని తిలకించే వారు. గుఱ్ఱం అడుగులతో కదను త్రొక్కేది. గ్రామ మధ్యలో గుఱ్ఱాన్ని సకిలింప జేసే వారు. ముందరి కాళ్ళను కళ్ళాన్ని లాగి పట్టి పైకి ఎత్తించే వాళ్ళు. ఇలా యామయ్య స్వామే గుఱ్ఱంతో చేయించే వాడు. గుఱ్ఱాన్ని ప్రేక్షకుల ముందు గుండ్రంగా త్రిప్పుతూ వుండే వాడు. ఈ కళా రూపం ఇటీవల కాలంలో మరుగున పడి పోయింది. ఇప్పుడు యామయ్య స్వాములు రావడంలేదు.
Naciuonalėnė Japuonėjės vieleva, japuonėškā vadėnama Nisshōki (日章旗) arbe Hinomaru (日の丸 „saulės dėsks“), īr balta vieleva so rauduono dėsko (rauduons dėsks sėmbuolėzou saulė) cėntrė. Balta spalva sėmbuolėzou tīroma ėr kėlnoma.

Neramus Mažeikiūs bova 1905-1907 metu čiesos. Pradiejė kėltė maištā, žmuonės pradiejė reikalautė, ka būtom sutrompents darba laiks krautoviu pardaviejams, bova kovuojama prīš cara prīspauda. Tou čieso carėnė Rosėjė i Mažeikius atsiuntė kazuokus, katrėi čė kratė ė moša žmuonės. 1906 m. pri Mažeikiu bova statuoms tėlts par Vėnta (opė), čė pradiejė streikoutė dėrbantė̄jė, katrėi reikalava padėdintė darba ožmuokestė.

Muokies Kaltėnienu liaudėis muokīkluo, metus dėrba Kaltėnienu valstiaus raštėninka padiejiejo. 1904 metās bėngė Lėipuojės gimnazėjės ketorės klasės, a 1908 metās bėngė Žemaitiu konėgū semėnarėjė Kaunė. Metus tuobolėnuos Insbruka onėversėtetė teoluogėjės pėliuosuopėjės fakoltetė. Atsisakė īšvėntėnėma i konėgus. Muokės Halės onėversėteta žemės ūkė ėnstėtotė, katrou pabongė 1913 metās.

Sāžėnings nauduojėms (onglėškā: Fair use) ī tuokis teisėnis režėms – angloamerėkėitiū kupėjavėma ėr dėrbieju teisiu duoktrėna, palē katrou īr vėsuotėnā lēdams dėrbieju teisiu sauguomu kūrėniū nauduojėms, jē ons tarnaun vėišam švėitėmou, razomnėnės kūrības/vēkluos vīstėmou.

Šalėp miestalė sorastė 3 akmėinėnē kėrvē. Gīvenvėitė ėkorta XVI o. untruojuo posie. 1649 m. mėnavuojams Bartninkū kaims, vuo 1744 m. - miestalis.

JTO sokorta 1945 m. spalė 24 d. kāp Tautū Sājongas pratesėms. Anuos tėkslos ėšlaikītė taika svietė, kuovuotė so biednomo, bado (tou tėkslo dėrb WFP), skatėntė tarptautėni bendradarbēvėma, tautū draugīstė.

Kresnas aba krasnas ī tuokis mēsuos pagards ėš gīvuolė (paprastā kiaulės, retiau žōsėis) taukū. Ka ėštėrpst taukā, palėikt kresnas – maži, sositraukė̄ lašėnė šmuotalē. Kresnas nug sena liuob būtė vairiausiu jiediu oždars – kresnas ded i zopės, viedarus, anās oždara kleckus, vėrtėnius, lazankės, vėrtas aba keptas bolbės, tošītus kuopūstus, blīnus, kiaušīnė, bolbiu pīraga (kūgeli), šotīnė, vairės kuošės. Ėš kresnu da taisa mėrkala so smetuona. Žmuonis liuob jiestė ė paprastiausē douna, ožtepta kresnuom.

Dinuozaurā (luotīnėškā: Dinosauria) - keturkuojē ruoplē, gīvene senuobė nū triasa lėgė terciara gadīniu (priš 235-65 mln. m.). Pavīzdiuo dipluodoks bova 12 m aukštoma ė svierė 70 t. Ėš mēsė̄jiediu dinuozaurū pats garsiausis īr tiranuozaurs.

Trėmiesiedis īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs, Virvītės kairė šmuota ėntaks. Tek nug Telšiū rajuona. Kert Vėikšniū-Trīškiu vėiškeli. Šalep Kapienu ītek i Virvytė. Prī opės stuov Trėmiesiedė suoda.

Tenenīs (lietovėškā (b.k.): Tenenys) īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Mėnėjės kairiuojė šmuota intaks. Prasėded 800 m i šiaurės rītus nū Kopstė ežera, 2,7 km i šiaurės vakarus nū Pajūre, tek i vakarus. Ītek i Mėnėjė 10 km nū anuos žiuotiū Atmatuō.

Nuoperskos ī tuokis siovėma rakonds, katros saug pėršta, ka so adeta nerant siūla, ana neibadītom. Paprastā tas ī tuokis metalėnis kaušioks, ožvuožiams ont dešėnės ronkas vėdorėnė pėršta.
Botanavetē (lietovėškā (b.k.): Butanavičiai) - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.

Valstībė terptautiniu santėkiu pluotmie paprastā vadėnama tam tėkruo konkrečiuo veituo gyvoujanti poėlėtėni organzacėjė, torėntė vėslaikine valde, nuolatėnuos gīventuojus ėr soverineteta.

Rogsiejė 16 d. pasibėngė Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats, katruo nogalietuoja patapa Rosėjės rinktėnė, ontr vėit užiemė Ėspanėjė, tret' - Lietova.

Žemės drebiejėma palīdiejė 12 pasėkartevosiu smūgiu. Japonėjės rītū šmuota pakrantės miestūs sotrokieniejė nomā, ožsėdagė Ičiharas nėptas pardėrbėma dėrbīkla, sostuojė 4 atuomėnės alektrėnės, ėšplėta gaisrā Tuokėjou, bova sostabdīts traukėniū ėisms. Kuovo 12 d. neėšėjos sotaisīt Fukušimas AE reaktuoriaus aušėnėma sėstemas, alektrėnie notėka spruogėms, bova evakoutė šalėp anuos gīvenė žmuonis.

Azėjė ėš trėjū posiu apsopta ondėnīnu - šiaurie Arktėis, rītūs – Ramosis, pėitūs – Indėjės ondėnīns, pėitvakariūs – Atlonta ondėnīna jūras (Vėdoržemė, Egiejė, Marmora, Joudojė ė Azuova). 92 km pluote Beringa sāsiauris skėr Azėjė nu Amerėkas. Sueco sāsmauka jong Azėjė so Afrėka (robežios tėrp anū ein Soeca kanalo). Vakarūs Azėjė tor robežio su Euruopa, so katra sodara Eurazėjės žemīna. Sotartėnės robežios terp Azėjės ir Euruopas ēn Urala kalnū rītėnie papiedie, Embas opė ė Komas-Manīčo idoba, šiaurėnio Kaukaza kalnū pakraštio (Kaukazos priskėrams Azėjē). Pėitrītiūs Malaju salīns Azėjė atskėr nu Australėjės.

1995 m. Lietuvos valstėitiu partėjės, nug 2001 m. Valstėitiu ė Naujuosės demuokratėjės partėjūm sājongas, nug 2006 m. Lietovuos valstėitiu liaudėninku sājongas narīs, Panevėžė skīrė pėrmėninks.

Oficialiamė 1925 m. vėituovardžiū sarašė „Lietovuos apgīvendintas terituorėjės" gīvenvėitė pavadinta Ežerietis dorpiū ind. (musintas kāp imuones pavadėnėms). Tarpokarė lituanistikas ėnstėtota bīluos' irašīts Ežeriele kaimalis, katruo pavadėnėm siūlīta keistė i Ežers. Mėslėjama, ka dabartinis pavadėnėms sosėformava nu dorpīna varda Ežerielis.

Vaidatuonē (lietovėškā (b.k.): Vaidatoniai) ī suoda Kelmės rajuona pėitūs, Pakrožonte seniūnėjuo, šalėp Žemaitiu plenta. Dalės suodas ėšsibarstius pu aplinkėnius rajuonus (Tauragės, Raseiniu, Šėlalės) ī. I šiaurė nug Vaidatuoniu, prī Ančės kronta, stuov Vaidatuoniu pėliekalnis.

Raudienā mėnavuojami šaltėniūs nug. XVI omžė. 1550 m. čiuonās pabūdavuota kuoplīčė, vuo 1611 m. – pėrmuojė bažninčė. 1681 m. mėnavuojams Raudienu miestalis.

Dainė mozėkuo īr santīkėnā tromps vuokalėnės mozėkas kūrėnīs, katra gal līdietė mozėkas ėnstromentu akuompanėments. Tonkiausē daine atlėik vėins atlėkies, no ana gal būtė atlėikama ė doeta, triuo vuo netgė da daugiau žmuoniu.

Bils Geitsos (Bill Gates, tėkras vards William Henry Gates III; gėmė 1955 m. spalė 28 d.) – pruogramuotuojs, verslininks, Microsoft korpuoracėjės, veinuos ėš labiausē sviete pirmaujontiu pruogramėnės ėrangas korėma kuompanėju, valdības pėrmėnėnks, vėriausias pruogramu korima inžėnierios, fėlantruops.
Vītoulė ikīrė piktžuolė ī. Aug laukūs, daržūs, tīrūs, suodnūs, smėltīsė, ont saulietu šlātū. Vejas ont rogiū, agrastu, lėnū, agounu, avėžū ė kėtū augalū, anūs sotrauk, golda. Vītoulės sonkē ravietė, ba nēn atpintė nū kėtū žuoliū.

Luotīnu kalba (savėvardis Lingua Latina) īr ėndāeuruopėitiu ruodu šėimuos italėku gropės kalba. Nuors ana īr senē pasmėrus kāp prieteliu kalba no platē nauduojama ė nūnā. Luotīnėškā īr ožrašomas gīvūnu, augalū, bacėlu klasėfėkacėjės, vaistū pavadėnėmā, ruosa nauduojama katalėku bažnīčiuo.

Šėršūnės-muotėnielės kūna ėlgoms ī 25–50 mm, darbėninkė ė šėršūns-patėns īr mažesnė. Kūns īr rods, makaulė geltuona, skėlvis joudā ė geltounā drīžouts.

Insūlts (luotīnėškā: insulto ‘šuokėniejo’) - ūmėnis žėdėnėnis galvuos kraujuotakas sotrėkėms (tronk nū keliū mėnotiu, lėgė adīnu), truopniau gal būt aprašīts, kāp krauja ėšsėliejėms i smagenės.

Sora Aoi - (aba Sola Aoi, gėmosė 1983 m. lapkristė 11 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės, katra sosėlaukosė dėdlē magtīnga diemese nu žėniasklaidas, pozou ana dažnā vėsā plėka.

Matematėkuo iruodėms - itėkėnams iruodėms, ka kažikuoks matematėnis teigėnīs īr neėšvengiamā teisėngs, laikontės priėmtū tuos srėtėis aksiuomu.

2007 m. spali, būdams vuos 26 metu, Toše žova autoavarėjuo Kroatėjuo. Laiduojėma dėina paskelbts nacionalėnis gedols, a mozėkontō puo smerties soteikts Makedonėjės garbies pilėitė statosos.

Kanaduo īr dvė valdiškė kalbė – francūzu ėr onglu. 1969 m. lėipas 7 d. patvėrtėnus valdišku kalbū akta francūzu kalba bova solīgėnta so onglu vėsuom puovīzom, tas padiejė Kanadā palėktė stėprē dvėju kalb9 valstībe.

Rūtā nug sena dėdlē svarbos žuolīns žemaitiu ė lietoviu liaudėis koltūruo: anėi tonkē mėnavuojami dainiūs, anūm siejėms, priveiziejėms liuob būs naženuotu panū dėdlis rūpestis, par svuotba jaunuojė pėnas rūtu vānėka, dedas ont galvuos, vuo paskom ons sonaikėnams. Rūtā ī panuos čīsta, viežlīboma znuoks, tūdie anūm „ėšlaužīms“ rēšk parėjėma i muoterīstė.

Iš Dėdliuoses Brtanjes īr kėlė daug vėsamė pasaulie populiariū rašītuojū - V. Šekspīrs, Dž. Bairuons, D. Defo, Dž. Svėfts, V. Skuots, Č. Dikensos, B. Šo, Dž. Guolsvuortis, Dž. Oldridžos, J. K. Rowling, Agata Kristi ė daug kėtū.

Pernaravas kaims (lietovėškā (b.k.): Pernaravos kaimas) - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.

Folkluors aba liaudės mozėka īr par omžius susikluostiusi mena fuorma, katra tauta lidiejė nug pat žmuogaus gėmėma ė par vėsus svarbiausios darbus, švėntes i tradicėnes apēgas, tuokės kap bodīnes, veseles ė panašē.

Prancūzėjės koltūra neabejuotėnā īr vėina iš dėdliausiū, seniausiū ė svarbiausiū Euruopas koltūru. Prancūzėjės koltūrėnės puozicėjės bova ėškėvuotas da vėdoromžēs. Ipatėngā Prancūzėjės koltūrėnis vaidmou sostėpriejė XVII o., katros Euruopuo laikuoms Prancūzėjės omžiom. Prancūzėjės karaliaus dvars vėsā Euruopā diktava madas ė taisīklės (maduos, tēpuogė ė mena repotacėjė, Parīžios sėkmingā ėšlaika ligė pat dabartėnė čiesa). Būtent toukart prancūzū kalba patapa vėsū cėvėlėzoutu aristuokratū, dėpluomatu ė paprastiausē ėšsėlavėnosiu prieteliu bėndravėma kalba.
Mažeikē (lietovėškā (b.k.): Mažeikiai) - vėns ėš dėdliausiu miestu Žemaitėjuo, Telšiū apskrėtie, pri Vėntuos opės, 5 km i pėitos nu Latvėjės robežiaus; rajuona ė senionėjės cėntros. Miesta kert dvė gelžkėlė lėnėjė - Šiaulē-Lėipuojė ė atšaka i Rīga, īr do respoblėkėnės reikšmies kelio: Tauragie - Ventspėlis ė Šiaulē - Skouds.

Vītauts Vaitkos (lietovėškā (b.k.): Vytautas Vaitkus, g. 1943 m. siejės 22 d. Paežerie – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.

Aleksėndra Stolginskis (lt: Aleksandras Stulginskis. 1885–1969 m.) bova Lietovuos terpokarė puolėtėnis vēkies, Lietovuos naprigolnoma akta signatars, ontros Lietovuos prezėdėnts.

Tilipuons (gr. k. tele – tuolė ė phone – balsos) – tilikomunėkacėjės irengėnis, alektrėnēs sėgnalās pardoudontės balsa. Tilipuona ėšrada Aleksandrs Grehems Bels (ongl. Alexander Graham Bell), katros 1876 m. pėrmasės sokuonstrava itaisa Buostuonė, JAV, bet tas nie vėiningā sotarta, a tā īr tėkruojė tilipuona istuorėjė.

Paprastiausė baltīmā tor pėrmėne baltīma stroktūra, a sodietėngėsni gal torietė antrėne, tretėne ė ketvėrtėne stroktūras. Denatūroujont baltīmams pakėnt anū pluotmėnė stroktūra.

Oplonkis (lietovėškā (b.k.): Oplankys) – gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 56 žmuonis. Šalėmās telkša Malūnežeris, stuovi senuobėnė melnīčė.

Bažninčė vielībuojė baruoka ė klasėcėzma stėliaus, stačiakompė plana, vėinabuokštė, so trisėinė apsėdė. Vėdos 3 navu, atskėrtū pėliuorēs, dėngtū skliautās, balkuonā. Meistros Jorgis Mažeika sokūrė septīnis altuorios, vėins ėš anū (didīsis) īr vadėnams Loreta Švč. Panuos Marėjės. Puožemiūs (senuosiuos bažninčės) bova irėngta sodietinga hipuokaustėnė šėldėma sėstema (rasta par kasėniejėmus 1987 m.). Īr kriptas kor palaiduotė vīskopā J. Staugaitis, V. Buorėsevīčė, P. Ramanausks.

Šedova (lietovėškā (b.k.): Šeduva) īr miests Vėdorio Lietovuo, Radvėlėškė rajuoni, 18 km i rītos no Radvėlėškė. Miesta ėr apīlėnkiu seniūnėju centros. Anuo stuov' Šc. Krīžiaus atradėma bažnīčė, gėmnazėjė, mozėjos, koltūros namā. Kelē ein i Juonava, Šiaulios, Panevieži.

Muotīna, muotošė, mamelė, matošelė, mama īr sava vāka aba vākos pagėmdiosė ė augėnontė muotrėška. Vākam muotėna gal būt biuoluogėnė aba atliekontė tam tėkras suocēlėnės fonkcėjės, katras atlėktom biuoluogėnė muotīna, jēb ana augėntom tūs vākus.

Sauslaukis (lietovėškā (b.k.): Sauslaukis) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 3 km i vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė. Aukštiausės kaimalė tašks - 96,7 m. Kaimalie vėdorie īr karjers.

Strachuotins (ček. - Strachotín) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2007 m. anam gīvena 788 žmuonis. Miestalės īr 170 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Atienā īr seniausis miests Europuo, sava istuorėjė skaitontės dar nu neolita, prīš 7500 metū nu šėndėin. 1896 ė 2004 metās Atienūs notėka šiolaikėnes uolėmpėnes žaidīnes.
Žiuogis da vadaksnis, vadaksnīs īr ondens ožpėlama vėita, esontė šalep opėis. Žiuogē, katrėi būn opėis slienie, īr ožpėlamė par pavasarė palaida ė sosėjong so patė opėm. Paskom par vasara žiuogē ėšsausie, tenās palėik geras lonkas, katrūs šėinaujams poikos šėins. Terp žiuogiu būn ė senvagē – bovosės opiu vagas (anūs ondou sīkēs stuov cielus metus).

Virgėnėjos Droskis (lietovėškā (b.k.): Virginijus Druskis, g. 1969 m. vasarė 1 d. Okmergie – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.

Hašėma (jap. 端島; Hashima) īr vėina ėš 505 nagīvenamu salū Japuonėjuo, prėklausontė Nagasake prefejtūruo. Sala bov tankē apgīvendėnt nu 1887 ėki 1974 m.

XII–XIV o. Aberdīns liōb būt Škuotėjės karaliū rezėdencėjė. XVIII–XX o. pr. miestė ėšbūdavuots gers šmuots bodīnko ėš granėta, diel ton priežastėis Aberdīns vadėnams "Granėta miesto".

Hangul (한글 Hangeul/Han'gŭl (Pėitū Kuoriejuo) aba 조선글 Chosŏn'gŭl/Joseongeul Šiaurės Kuoriejuo) īr Kuoriejuo nauduojama fuonuograpėnė–skėimenėnė abecielė, skėrta kuoriejėitiu kalbuos ožrašīmou. Sokorts XV o. vid.

Kauna marės sositvenkė 1959 m., pu ton, kap 1955 m. pradiejė būdavuotė Kauna hidroelektrėnė. Diel mariu bova ėškraustītas 45 suodas ė ciels Romšėškiu miestalis.

Galva aba makaulė īr gīvūnu priekėnė vėršotėnė kūna dalis, katra kontroliuo vėsa organėzma. Galvuo īr akīs, nuosis, borna, ausīs, smegenīs. Pas stoborinis gīvūnus galva sodara kramė ė žandėkauliu kaulā.

Dagomuo jautė̄na svietė skerd Australėjė, Brazilėjė, Argentėna, Kanada, Meksėka, Amerėka, Rosėjė. īpatingā daug jautė̄nas žmuonis jied Šiaurės ė Pėitū Amerėkūs.

Termėns Senuobės Graikėjė apėm Graikėjės istuorėjės laikuotarpi nu api XII a. pr. Kr. lėg 146 m. pr. Kr., kumet Graikėjė bova ijongta i Ruomas imperėjės sodieti.

Johann Wolfgang von Goethe (Johanas Volfgangas Gėtė; 1749 m. rogpjūtė 28 d. Frankforte pri Maina – 1832 m. kovo 22 d. Veimare) – vuokītiu rašītuos, homanėsts, puolitėks ė fėluosuops.

John Krasinski - (g. 1979 m. spalė 20 d.) JAV aktuorios. Ons liōb vaidint TV serialė The Office. Anam ons vaidėna biora daroutuoja, katron scenas vards bova Jim Halpert.

Raciuonalosis skaitlios īr skaitlios, katras gal būtė gauts padalėjos vėina svākaji skailio ėš kėta (dalėklis nagal būtė 0). Vėsė galėmė raciuonalėijė skaitlē sodara raciuonaliūju skaitliu aibė. Ana žīmėma raidė Q.

Balkanu torku gagaūzu kalba (da gal būt vadėnama Balkanu torku kalba) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Graikėjuo, Makeduonėjuo ė Torkėjuo. Balkanu torku gagaūzu kalba skėras nū gagaūzu kalbuos.

Latvē (latv. latvieši) – šiauries Euruopas tauta, vėitėnē Latvėjės gīventuojē, gīvenantės rītų Baltėjės jūras pakrontie ė šiaurė nu lietoviu ė ruokounantės latviu kalba.

Ronaldinho (žemaitėškā Ronaldinjo, tėkrāsis vards Ronaldo de Assis Moreira, gėmė 1980 metās kuova 21 d. Porto Alegrie, Brazilijuo). Žaid „AC Milan“ ėr Brazilėjės nacionalinie rinktinie. Uns īr saugs.
Algebruo sprendamė dėdliu sėstemuos kīlontīs oždavėnē, kumet dėdliu sistemos klasėpėkuojamas vagol veiksmū savībės. Skėrtėngā nė matematėnie analėzie o fonkcėju teuorėjuo, algebruo niė rėbas sāvuokas.

Šėršūns lėzda dėrbėn eš nasrās somalta medė ė kabėn anon medie drievie, ont šakuos, sėinas skīlie, ont oukšta: šėltuo, tomsiuo, sausuo vėituo.

Žėidėnē augalā (kėtāp magnuolėjūnā aba gaubtasieklē (luotīnėškā: Magnoliophyta) īr vėins ėš pėrmėniu augalū skīriu. Anam prigol vėsi žīdentīs augalā. Vėsom svietė īr daugiau kāp žėidėniu augalū 235 000 rošiū.

Urugvajos o Urugvajous Rītū Respoblėka (ispanėškā República Oriental del Uruguay) īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna ėra La Platas estuarėjės. Robėžiojas so Argentėna ėr Brazilėjė.

Rēskiū ežers īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, aple 7 km šiaurės vakarū posie nug Kuliū. Telkš vėdor Rēskiū tīra, Rēskiū tīra telmuoluogėniam draustėnī. Ėšruoda nie līgė. Ėlgoms 0,3 km, platoms lėgė 0,2 km. Krontā īr ožpelkiejė.

Rūta stombris statmens, šakuots, ožaug lėg 60 cm aukštoma. Lapā aug pražongē, garbanuoti. Žėidokā nie dėdli, tuoki žalsvā geltuoni, sogolė̄ kekies. Žīdia rūtā nug birželė lėg siejės, vuo sieklas sonuokėn kor tās siejės galė-spalė pradiuo. Ciels augals skaudē kvepa, tora tuoki savėška smuoka. Čiopėniejont rūtus ont ronku gal ėškiltė pūslės, ba rūtūs ī tuokiu medegu (fuotuokomarėnu), katras dėdėn skūras dirgloma saulės švėisā.

Tievė Mūsa aba Viešapėtėis malda - labiausē paplėtus krėkštiuoniu malda. Ana ožrašīta Naujajamė Testamėntė. Šėtio malduo sava muokinius - apaštalus, ėšmokėna patsā Jiezos Kristos.

Donuojos (sen. graiku kalba: Istros; vuokīškā: Donau; veng. Duna; kro. Dunav; bolg., serb. Дунав; svk. Dunaj; rom. Dunăre) īr opė Euruopuo. Antruojė vagol ėlgoma pu Vuolgas. Ėlgoms - 2850 km, baseina pluots - 817 000 km².

David Galeano Olivera gīven Kapiatuo (Centrėnis departaments), vedis, tor 4 vākos. Žmuona Sabina (gvaraniu kalbuos ė geuologėjės specēlistė), vākā Edgar, Norma, Jorge ėr Anai.

Beržos pašepielis ī bėški mažesnis kap beržos svīrūns. Paprastā ožaug lėgė 10-20 m aukštoma, bet pasitaika ė lėgė 30 m aukštoma. Stoubrė skersmenos ī 70 cm.

Mėslėnama, ka bažninčė Varniūs ėšbūdavuota aple 1416 m. Ana 1417 m. konsekrouta. 1524 m. parakvėnē bažninčē duovenuots Saušėlė suoda. Vielībesnė bažninčė statīta 1764 m. 1804 m. pakeistė anuos sėinuojē. Varniūs nu 1803 m. klebuonava poets Kėprėjuons Jūzaps Nezabėtauskis-Zabītis (1779–1837). Ėškielos ėš Varniū vīskopa, Šv. Aleksendra bažninčė 1864 m. patapa Senūju Varniū parakvėnė bažninčė. Anā priklausė Varnelės dešėniuo posie gīvenōs katalėkā. Bažninčė 1949 m. paversta sandielio, vieliau krautovė. 1991 m. grōžinta katalėkams.

Avėža (luotīnėškā: Avena sativa) ī tuokis javs, varpėniu (Poaceae) šeimuos augals. Ons ī kėlėma nug Euruopuo augontės laukėnės toštiuosės avėžuos (Avena fatua).

Vītoulė ī vėins tonkiausiu Lietovuos vėjorkiu. Tasā augals daugiametis ī, anou stiombris so šešiuom briaunuom, ožaug lėgo 170 cm ėlgoma, vīniuojas ont kėtū augalū, štolpū, aug pažemiou, ont takū. Lapā ėšėlgi, šuoblės skvarmas, 2–5 cm ėlgoma. Žiedā būn balti, rūžavi, margi, gardē kvepa, 1,9–2,5 cm skersmenė.
Abu-Nuwas al-Hasan ben Hani al-Hakami (750–810), žėnuoms kāp Abū-Nuwās (arab. ابونواس) bova vėins dėdliausiu klasėkėniu arabu ė persu puoetu.

1952 metās bova nūteists kalietė 25 metus, bat pu 2 metu palēsts. Dėrba Komėjės autonuomėnie respoblėkuo sandėlėninko ė kuomandanto Kvitkevas mėškū pramuonės ūkie, agruonomo Pezmaga tarībėnėm ūkie. 1956 metās grīža i Lietova ė dėrbs vīresnioujo muokslėnio bendradarbio Vītienu suodėninkīstės-daržėninkīstės miegėnėmu stuotie 1957–1959 metās.

Soupis medioun pamedies, pėivūs, erčiūs, laukūs. Skraidiuo ratās, ožveiziejis gruobi pakimb uorė vuo paskiou kāp kūlis krent apatiuō. Jied pelienus, kormius, vuoverės, kerstelius, paukštius, varlės, ruoplius.

Rīgas uora ousts (latvėškā: Starptautiskā lidosta "Rīga", IATA kuods: RIX, ICAO kuods: EVRA) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Latvėjuo ė Baltėjės valstībies. Rīgas uora ousts vakarinem Rīgas miesta šnuotė.

Žvierē (hipernorm. žėndoulē; luotīnėškā: Mammalia, lietovėškā (b.k.): Žinduoliai) īr gīvē (gīvolē), katrėi sava vākos žėnd pėino. Anėi tor kuokėtās kāli, skūra so taukās, tēpuogi anėi īr šėltakraujē, daugoms ved gīvus vākos.

Mergeloitē (lietovėškā (b.k.): Mergeluičiai) - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakarios nū Kroupiū.

Ėlgėninkā (lietovėškā (b.k.): Ilgininkai) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 11 km i šiaurės šmuota nū Merkėnės miestalė. I šiaurės šmuota nū kaimalė īr Ėlgėninkū pelkė, i pėitū šmuota - Sobartuoniū mėšks.

Dabartėnė bažninčė pradieta statītė 1918 metās. Išmūrėjos aple 2,5 m aukštoma sėinas. 1919 metās darbā nutrūka. Statība tēsta 1929 metas. Nusprėsta atsisakītė pruojėktė numatītas ėšuorėnes poušības. Lėkus sėinu dalės betuonėnė. Bažninčė galotinā pastatīta 1933 metās.

Kalnėškē (lietovėškā (b.k.): Kalniškiai) - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Vėik koltūras nomā, bėbliuotėka, bendroumenes nomā.

Parana (ėsp. Paraná) īr miests Argentinuo, pri Paranas opės, prīšās Santa Fė miesta. Entre Rijėsā provincijės suostėnė. Tor 238 tūkst. prieteliu.

Kvietka īr augals, žmuoniu miegams diel sava gruožībės, tonkiausē vertėnams diel žėidū, retiau – diel poušniū lapu. Daugoms kvietku ī žuolėnē augalā, sīkēs krūmā.

1915 m. gegožės mien. vuokitiū armėjė ižėngė i Mažeikius. Netrokos ana ėš čė toriejė ėšsėkraustītė, nes miestielė ožiemė rosā. Pu gera mienesė vīkosiu kuovū vuokitiū kariuomenė viel isėtvėrtėna Mažeikiūs. Ana cerkvėnie muokīkluo irengė lėguonėnė, o tēp pat atėdare ė vuokėška pradiuos muokīkla, do kaliejėmo. 1915 metās Mažeikiūs pradiejė veiktė ė vokitiū kara lauka teismā. Ož nepaklosnoma bova sušaudīta 60 žmuoniū. Anū atmėnėmou bova pastatīs paminklos, vuo šalėp ēnontė gatvė pavadinta Konkiniū gatvė.

Mūša (latvėškā: Mūsa) īr opės Lietovuo ė Latvėjuo. Prasided Žemaitėjuo, Mūšas tīreli. Tek i pėitrītius, paskum i rītus. Nū sontakas so Lieveniu pasok i šiaure, pratek Pasvali, a paskum patenk i Latvėjė. Tenās, Bauskie, sosėtėnk so Nemonielio ė palėikt i Lėilopė.
Liaudies onėversėtetā pradietė steigtė XIX o. Pėrmuojė liaudies onėversėteta 1844 m. Ruodėnga kaimė Danėjuo ėkūrė danu rašītuos, pedaguogs, ėstuorėks Nėkuolajos Frederiks Severins Grundtvigs. 1864 m. liaudies onėversėtetu ėkorta Nuorvegėjuo, 1868 m. - Švedėjuo.

Šv. Ontana Paduvietė bažninčė - baruokėnė-klasėcėstėnė Telšiū vīskopėjės katedra, pastatīta 1761-1791 metās (dabartėnis buokšts bėngts 1821 m.). Pri anuos īr ėr Telšiū dekanats. Vėinintelė Lietovuo bažninčė, torontė dvėukštė altuorio. Katedra pastatīta ont aukštiausės Telšiū Insolas kalna. Gerā matuos miesta panuoramuo. Pri anuos stuov bovės bernardėnu vėinoulīns (dabartėnė semėnarėjė (ikorta vīskopa V. Borisevičiaus 1927 m.)) ė vīskopū rūmā (pastatītė 1929 m., palē žīmaus tuo meta arkėtekta V. Dobeneckė briežėnius). Īr šalėp ėšlėkės pastats, katramė seniau bova pėrmuojė Telšiū muokīkla (statīta 1798 m.). Švėntuorio so Katedras aikšyė jung vartā, šaukamė Garbies vartās. Vėsa šėta pastatū kuompleksa žmuonis miegst vadintė "Žemaitėjės Vatėkano".

Senuobie ruopės liuob būs vėins svarbiausiū šitū kraštū jiediu. Anas jies žalės, vėrtas, keptas, ėš ruopiu taisa ruopiu zopė (ruopīnė). Jiedėmou tink jauni aba sausinti ruopiu lapā, anėi ēn ė kap šierals.

ULEB Eurolīga atsėrad 2000-2001 metū sezuonė, pu FIBA-Europe skėlėm. Seneu Eurolīga vadėnuos FIBA Eurolīga. Išpradžiū Eurolīga turiej konkurėn FIBA-Europe rėngt Suprolīg, bet pu metū anuos neblėk, i Eurolīga įsitvėrtėn kap stėpreus Europas līga.

1974 m. A. Bumblauskas bėngė Telšiū Žemaitės vėdorėnė muokīkla, 1974-1979 m. stodėjava Vėlniaus universitetė istuorėjė, vuo nug 1979 m. pradiejė diestītė tuo Universiteta istuorėjes fakultetė. 1987 m. apgīnė daktara disertacėjė tema "Refuormacėjes genezė LDK". 1998 m. Lietovuos Naciuonalėnės koltūras ė premėjės laureats. 1999 m. S. Daukanta literatūrėnės premėjės laureats. Lėnkėjės Respoblėkas uordėna "Ož ožslūgas Lėnkėjės respoblėkā" Riterė ė karėninkā krīžiu kavalierios. 2001 m. apduovėniouts Lėnkėjės ė Lietuvuos parlamėntėnės asambliejės premėjė.

Kaulažuolė daugiametė ī, anuos lapā ė stombrē šiorkštē plaukouti, stombē būn, šaknis stuoras. Ožaug lėg 1,3 m aukštoma. Žėidā vėjuoletėnē, žīdia nug gegožė lėgo spalė.

Vidoklės Gelžkėlė Stuotis (lietovėškā (b.k.): Viduklės Geležinkelio Stotis) īr gīvenvėitė Raseiniu rajuonė, šalep Vidoklės miestalė, pri Žemaitiu plento ė gelžkėlė Radvėlėškis-Suovietsks.

Pasėbėngos XIII omžė baltu kuovuoms so vuokītēs, dabartėnė Latvėjės terėtuorėjė pateka terp pėnkiū feodalėniu valstībieliu, katruos sodarė Livuonėjes kuonfederacėjė (da bova vadėnama Livuonėjės uordėno). 1561 metās Latvėjės Vėdžemė ė Latgala bova prijongtas pri LDK, vuo Koršos, Žemgala ė Siela bova sojongtė i Korša konėgākštīstė. Nu 1569 m. tapa Abījū Tautū Respoblėkas vasalė. 1629 metās Vėdžemė ė Rīga atėteka Švedėjē, vuo 1721 metās - Rosėjē. 1772 metās pri Rosėjės imperėjės bova prijongta Latgala, vuo 1795 metās Korša konėgākštīstė.
Īkorta 1955 m. siejės 8 d. Pėrmasis direktuorius bova E. Dačka, katros muokīklā vaduovava 20 metū. Tou metu muokies 55 vakā. 1959 m. išleista pėrmuoji laida, katra bėngė ėlgus metus akordėjuona skīriaus vediēs A. Znuotėns ėr Z. Mingiela, katros 18 metu grajėj „Trimitė" ėr 12 metū Vilniaus uoperas ėr balieta tetra orkėstrė.

Lietovē pėrmuosiuos rungtīnies baisē sunkē nugaliejė latvius, no pu tuo vėsus kėtus priešininkus be varga sutrioškėna ė apgīnė Euruopas čempijuonū tėtol.

François Mitterrand (g. 1916 m. spalė 26 d. - 1996 m. sausė 8) īr prancūzu puolitėks, katras 1981 – 1995 metās ēje Prancūzėjės prezėdenta parėigas.

Etnuograpėjė īr suocialėniu reiškėniu tīrinėjėms ėr aprašīms, katros remias tėisiuogėniu stebiejėmu. Istuorėškā pradiets nauduotė apibūdėnont literatūrėnius kūrėnius aple primitīvės, kolonėzoutas tautas. Dielē šėta etnuograpėjė gal būtė skaitliuojama kap literatūrėnis žanros, nebūtėnā sosėjės so muokslėniu vėsoumeniu pažėnėmo. Nepaisont šėta etnuograpėnē aprašīmā bova etnoluogėjės muoksla pradė. Tudie etnuograpėjėss sāvuoka tepuogi tonkē nauduojama kap etnoluogėjės sėnuonėms.

Georgos Frīdrėks Hendelis (Georg Friedrich Händel; 1685 m. vasarė 23 d. – 1759 m. balondė 14 d.) bova vuokītiu kėlėma ale Onglėjuo paskom kūrė̄s kuompozėtorios. Sīkiom so J. S. Bacho, Hendelis ī žīmiausis baruoka gadīnės pėrmuosės posės kuompozėtuorios.

Azėjė īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So Euruopa sodara Eurazėjės žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr Afrėkas bē Azėjės ėr Euruopas žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu Šiaurės Amerėkas Azėjė skėr Beringa sāsiauris.

Konfucēnėzmos (trad. kėn.: 儒學; sopapr.: 儒学; pinyin: Rúxué; pažuodiou „intelektualu muokīkla“) – Kėnėjuo atsėradosė ė pu Rītū Azėjė paplėtos etėnė ė filosuopėnė sėstema, čiesās laikuoma viera. Svarbiausio autuorėteto tonkiausē laikuoms VI-V a. pr. Kr. gīvenės fėlosuops Konfucėjos, katruo vardo duoktrėna pavadėna vakarėitē.

Liza Džerard (Lisa Gerrard; gėmos 1961 metu balondė 12 d.) īr Australėjės mozėkontė, dainėninkė ė kompuozėtorė, katra bova svieta garsoma mozėkėnė dueta „Dead Can Dance“ narie (draugom so Brendano Perio).

Kampora San Džiuovanis īr pri plenta SS 18, tēpuogi pasėikiams ė traukiniu. Lamezėjė Termės uora ousts īr 25 km nu miestalė ė pasėikiams kelio A3.

Ans ketorioulėkas metu tebūdams ėšvīka ėš namū i Kuopenhaga, kor muokės dainioutė ė šuoktė. Prīš tai anuo vėsos ėšsėlavėnėms tebova 6 metā skaitīma ė rašīma.

Batvėniu šaknis ė lapā ī poikos šierals kiaulėm. Žmuonis ėš batvėniu lapu ė šaknū taisa zopės: batvėnius, batvėnīnė (svėklėinė), šaltėbarštius. Tepuogė taisa rūgštuoka batvėniu rasala. Batvėnėinuo (laukė, katram auga batvėnē) gerā aug mėižē.

Klaipiedas valstībėnė kuolegėjė, lėgė 2009 m. rogpjūtė 26 d. Klaipiedas versla ė teknuoluogėju kuolegėjė – nauniversitetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla Klaipieduo, Jaunystės g. 1.

Žėizdrė, da vadėnama Marso, īr katvėrta nu Saulės sėstėmas planeta. Nū Saulės notuolos 227,9 mlrd. km. Žėizdrės pavėršiu gers šmuots rīškē raudounas vuolėinas. Ton palē pluota īr zars do lėikos mėnkesnė ož Žemės planėta. Ana tor 2 satelėtos: Fuoba ė Dėima.
Mėslėnama, ka vėkėngā ė/aba rosā Svalbarda atrada XII o. Svalbards senuobės skandėnavū kalbuo (Svalbarð) rēkš šaltiejė krontā. Pėrmasės žmuogos diel katron lankīmasė Svalbardė nier abejounama bova uolandū keliautuos Vėlems Barencos, atradės salas 1596 m. Nū 1612 lėgė 1720 m. nū vakarėnės Svalbarda saluos i medžiuoklė plaukė danu, uolandu, onglu, prancūzu ė nuorvegu laivā. Apskaitliouta, ka vėin tėk uolandā pagava aple 60 000 bangėniu. Saluos pagrėndėnios šatbos torejė šmuots Arktėis tėrėma ekspedėcėjū.

Matematika (retiau matematėka) īr muokslos, tėrons stroktūru, kėtėmu ė erdviū modelios. Fuormalē matematėka īr aksiuomuom apibriežtū abstraktiū struktūru nagrėniejėms nauduojont logika ė matematėnios žīmiejėmos.

Šūdvombuolis aba vombuolė šūdrausie, šūdbimbalė (luotīnėškā: Geotrupes stercorarius) īr vombuolė, katra muokslėškā prėgol Geotrupidae varmū šeimā.

Gaisā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Gaisā īr ož maždaug 2 km i pietvakarios nu Truskavas miestalė. Gaisūs gīven 4 žmuonis.

Aklis dėdlė piktžuolė ī, katra aug ė daržūs, ė laukūs. Tas augals dėdlė tročīzna ī, īpatingā arkliam. Žīda par vėsa vasara ėr onkstīva rodeni. Vākā miegst noskīnė̄ aklė žėida ėšsolptė anou saldoma.

Al Gore (truopnos vards: Albert Arnold Gore, Jr., g. 1948 m. kuova 31 d.) - bovės 45-asės JAV vėceprezidėnts, 2007 m. Nuobele taikuos premėjės laureats (diel aktīviuos vėikluos keravuojont gamta).

Maksos Vieberės (Maximilian Carl Emil Weber, 1864 balondė 21 Erfortė - 1920 m. bėrželė 14 d. Mionchenė) – vuokītiu akuonuomėsts, teisėnėnks ė suocēluogs.

Lievou īr opės Lietovuo (Kopėškė, Paneviežė ė Pasvalė rajonūs). Prasėded Kopėškė rajuonė, Lievenātė ežerielī. Vėngorioun vakarū, pėitvakariu posėn, paskum pasėsok ont šiaurės. Ītek i Mūša ėš dešėnė šmuota netuol Pasvalė.

Lėgas rondas vairēs būdās – vėinas dielē kuokė bluoga papratėma (pvz., prasta jiedė jiedėma, kūrėnėma), kėtas dielē švaruos trūkoma, da kėtas parēn nug gėmėma aba gal parētė nug kėtū, jau sergontiu žmuoniū.

Ontruojė svieta vainas čieso Latvėjė bova trompā okopouta Vuokītėjės, vieliau ligė pat 1991 metu rogpjūtė 21 dėinuos Latvėjė prigolė TSRS. 2004 m. Latvėjė palėka ES ė NATO narie.

Čičinienė D., „Tautininkų ir krikščionių demokratų bendradarbiavimas sprendžiant Klaipėdos prijungimo problemą“, Lietuvos istorijos metraštis, 2001/ 2, Vilnius, 2002, p. 113–148,

Ognėis Žemės, Antarktėdas ė Pėitū Atlanta salū provincėjė (ispanėškā Provincia de Tierra del Fuego, Antártida e Islas del Atlántico Sur) ī provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Ušuajė. Pluots: 21 263 km². Gīventuoju: 101 079.

Klebets (leketoks) ī tuokis rakonds vėrvėm (šniūram) ė pantėm vītė. Tas ī kap tuokė medėnė melnīčielė so ragās, katra taisas prī sėinas. Kap ana sokas, tap sosivej vėrvė.

Ruopės geriausē aug lėngvūs prīsmėltė aba prīmuolė dėrvūs. Ta daržuovė siej onkstīva pavasari, kas 50 cm atstomo vėina nug kėtuos. Ruopės rēk gerā laistītė, ba jēb trūkst vilgšmies, anūm gombā daras kartē ė kėiti. Ožaug par 65-75 dėinas, tūdie par metus galėma sietė kelis sīkius. Aug lėg pat šalnū, tink laikītė par žėima.
Tas īr magtīngiausės žemės drebiejėms Japuonėjės istuorėjuo ė 7 palē magtīngoma svieta istuorėjuo stipriausias žemės drebėjimas nū ton čiesa, kūmet muosklėnėnkā pradiejė fėksout žemės drebiejėmos.

Okmergie (lietovėškā (b.k.): Ukmergė) īr miests vėdorė Lietovuo, 76 km ī šiauris vakaros nu Vėlnious ėr 71 km ī šiauris rītos nu Kauna, pri Švėntuosės ėr Vilkmergielės opiū. Rajuona cėntros. Tēpuogi Okmergies ėr Pivuonėjės seniūnėjū cėntros. Mieste stuov 3 katalėkū bažnīčės ėr rosū starovierū cerkvie. Ėš Okmergies kelē ved ī Kauna, Kiedainios, Vėlniū, Paneviežī, Muolietos.

MV Lisco Gloria - bova vėins ėš Lietovuos ROPAX tėpa kelptu. Laivs prigolė laivības uorganėzacėjē DFDS Seaways ė liuo plaukiuotė so Lietovuos vieleva.

Pernu uora ousts (IATA: EPU, ICAO: EEPU) īr terptautėnės uora ousts ož 4 km nū Pernu miesta, pėitvakariū Estėjuo. Uora ousrs atėdarīts 1939 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Air Livonia. 2010 m. Pernu uora ouste bova 5 148 kelėivē.

Māšēgala īr laba sena gīvenvėitė, mėnavuonama nū XIII omžiaus vėdore (1254 m. Prūsėjės analūs). 1365 m. mėnavounama Māšēgala pėlėsm katron teotuona sodegėna 1390 m. 2001 metās Māšēgaluo gīvena 1634 žmuonis.

XSLT (ongl. eXtensible Stylesheet Language (XSL) transformations) - kalba, aprašontė XML dokumėnto transformacėja ī HTML dokumėnta aba ė kėtokios stroktūros XML dokumėnta. Ta kalba neretā nauduojama tėnklalapiū torinioi teisiuoge ėš XML domenū generoutė, tačiau tai tik vėins ėš daugėlio anuos prėtaikėmū. XSLT nauduoja XML sėntaksē.

Pruoperša īr neožšalė̄s ondens pavėršios, katra ėš vėsū posiu sop leds. Opies pruoperšas randas spartesnės tiekmės vėitūs, tenās, kor i pavėršiu ėšēn šaltenē, ītek šėltė ondenā. Ežerūs pruoperšas tonkē palėik šalep opiu ėštaku, šaltėnioutūs krontūs.

1990 m. Genrėks Godavėčė parejė Dzūkėjuō, šalėp Lėškiavas, ė palėka Dzūkėjės nacēnalėnė parka darboutuojō. Aprašėnie krašta gomta, vėitas žmuoniū ruokavėmus (poringės), kūrība. 1991 metās anon somīslėjėmō pradieta laistė Dzūkėjės gazieta „Šalcinis“. So prietėlēs parašė knīngu aple Dzūkėjės suodas – Mostēka, Mardasava, Rodnė, Lėškiava. Raš Alītous gazietā „Dainava“, gomtuosaugas žornalō „Žaliasis pasaulis“, nug 2008 m. raš svetainē bernardinai.lt. 2013 metās padėrbta anon knīnga „Gamtmeldė suods“, vuo 2014 m. – „Laiškā ėš kaima“. Anuo rašītuos dalėnas gomtuos sekretās, asabna pasaulieveiza, gluobalėjė svieta bieduomis, katras ons veiz par Dzūkėjės vėinkėimė pirkės longa.

Kauna marės ī dėdlis tvenkėnis (dėdliausis Lietovuo) šalėis vėdorie, šalėp Kauna, ont Nemona opėis, 223,4 km nug anuos žiuotiū. Marės pakliūn i Kauna mariu regėjuonėni parka.

Tenerėfė - Kanarū salīnou prėgolontė sala. Ton īr tonkē apgīvendėnta ė riktingā glabnė sala. Anuos suostėnė īr Santa Krūza miests, katrs īr saluos šiaurės vakarū šmuotė. Saluo īr aukštiausės Ėspanėjės kalns - Teidė.

Koršiu Nerėjė (liet. Kuršių nerijà rosėškā: Куршская коса, vuokīškā: Kurische Nehrung) īr posēsalis so smiele kuopuoms, skėriontis Koršiu marės nu Baltėjės jūras.
Laps ī vėina ėš augalū daliū. Par lapa i augala pakliūn degounis, onglėis dvėdegėnis, anėi gaud Saulės švėisa tūdie, ka anūs vīkst fuotosintezė. Tas ī tuokis vīksmos, katrou čieso augals pasigamėn savėi rēkalinga galė.

Šou aba šova (luotīnėškā: Canis lupus familiaris, lietovėškā (b.k.): Šuo) īr šonėniu šėimuos namėnis gīvolielis, katros žmuoniū īr padabuots ėš vėlka. Nūnā īr ėšvesta tūkstontē šovū veisliū, katros īr nuognē vairės - nū mažioku čihvahvu lėgė dėdžioliu airiu vėlkuogaudiu. Šunės tarnau žmuogou kāp nomū ė torta sargā, gīniejē, pagelbst aniem mediuoklē, ėiškoutė sožēstū žmuoniū, prėveizietė gīvolius ė t.t.

Eva gėmė Argentėnas pruovencėjuo 1919 metās. Būdama 15 metū omžiaus Eva Duarte ėšvažēva i Argentėnas suostėnė Buenas Aires, kor vaidėna tētrė, dėrba radėjuo ė vaidėna kina fėlmūs. 1944 metās sosėpažėna so generuolu Juan Peron par labdaruos rengėnė San Juanė. Sekontēs metās anie sosėžanėjė. 1946 m. Juan Perona ėšrīnka būtė Argentėnas prezėdento.

Šaulē īr Klaipiedas miesta dalis, gīvėnams rajuons, katras īr rītėnie miesta dalie. Klaipiedas miesta gīvenamujo rajuonu schemuo žīmėms nomėrio 15.

Kėmėnā aug vėsokiuos pelkies, sogol i tonkės, švėisės, porės vejės. Anėi natora juokiū šaknū, tūdie gera ondėni cielo sava kūno ė gal sosiorbtė 20-30 sīkiu daugiau ondenė nekap patīs svera. Kap kėmėnā sopūn, ėš anūm palėik torpė.

Žemės kustiejėms – umarnos žemės pavėršiaus košiejėms. Žemės kustiejėms īr umarna žemės plotas tompriuosės defuormacėjės energėjės išliousėnėma, katras spėndoliounams seismėniem banguom, pasekmie. Žemės pluotūse defuormacėjės ėr anū sokoriamas ītampas atsėrond diel lituosperas pluokštiu košiejėma vėina kėtuos atžvėlgio. Tonkiausē kustiejėmu stėproms mierounams Rėchterė skale.

Nerės aba Vėlėjė (lietovėškā (b.k.): Neris, rosėškā: Вилия) īr opės Godėjuo ė Lietovuo; dėliausis Nemona ėntaks ė ontra vagol dėdloma opė Lietovuo. Prasėded Godėjės aukšomūs ė tek ī rītus. Pratek dvė Lietovuos sostėnė - Vėlnio ėr Kernavė. Ītek ī Nemona Kaunė.

Prī Nemona esontīs miestā: Gardėns, Droskininkā, Alītos, Prėinā, Bėrštuons, Kauns, Vėlkėjė, Gelgaudėškis, Jorbarks, Smalėninkā, Pagiegē, Panemonė, Tėlžė, Rosnė.

Puožerės ežers (aba Lingiu ežers) īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, 4 km i šiaurės rītu posė nug Opīnas. Ežers gol leda loita vėituo, ons ī 1,2 km ėlgoma ė 0,8 km platoma. Gėloms ī lėgė 2 m. Aplinkou ėškėlė̄ aukšti kalnā (Žemaitiu aukštoma). Šiaurės rītū krontė stūksa 40 m aukštoma kalns. Krontā aukšti (1,5–2 m), tiktās vakarūs žemi ī. Ežerė ī 0,4 ha sala.

Lėnkėmā (lietovėškā (b.k.): Lenkimai) - mėstielis Skouda rajuonė, 17 km i pėitvakarius nu Skouda, pri pat robežiuo su Latvėjė. Īr Šv. Onuos bažninčė, šalėp nuos - paminklos Lėnkėmū apīlinkies gėmosem Sėmonou Daukontou. Mėstalie īr S. Daukanta pagrėndėnė muokīkla (puortegrapėjuo).

Gedėmins Vagnuorios (Gediminas Vagnorius; 1957 m. bėrželė 10 d. Vilkaitiu kaimė, Plongės raj.) īr Žemaitėjės ė Lietovuos politėks, ekuonomists, kuova 11-osės akta sėgnatars. Ons dosīk bova Lietovuos premjėrs. Pradiuo Vagnuorios bova kuonservatoriu partėjės narīs no paskom sokūrė krėkštiuoniu konservatoriu partėje.